(íEOLOIíIAI MK(ii'KiVKl,ESj:iv liKlíKÜLKSFl'HDO KÖHl'L 



Irlii : Iliin') Noi'CSa l'V.itKNc ár. 

 — Az 52-ik ábr&val. — 



IlcTkiilcsfíinloii cilil) iiupifí tiirt<)zk()(lvilii, bojilrtain a Cscrnavölgy mind- 

 két oldalát, iiiiko/.lieii a következő geolofíiui adatokat sikerült mefílifíyolnem. 

 Ama mészkővonulat, mely a Csernavölgy nyugati oldalán a Clepeuiacu, Cracu 

 gauri es Coricli iiiaf,'aslatait alkotja. <;yenge nyomokban a Cseriia bal partjiín 

 is mindenütt kinmtatható, még pedig i'löször a LázAr-templonmál, azután a 

 villamos mü csatornájánál a Széchenyi-ligettől északra, továbbá ott, liol a 

 Liclitenstiin niagaslah'ól Icszáilij jiatak a Csernába torkollik és szintúgy ama 

 uévti'leii árukban, mely a második híd (109 jelzés) és a Hétforrás előtt levő 

 erdészház között a Csernába szakad (pontosabban : a «CseruaB szó n betűjénél 

 a részletes 1 : 25000 térképen). Az erdészliáznál ez a mészkő közv(>tlenül a 

 grániton fekszik, a lü'J jelzésű hídnál azonliau a kettő közé egy kis kvarc- 

 homokkő ékelődik ; még vastagabb <■/. a homokkő, melyet itt liaszpalának egy 

 b(>településo két szakaszra oszt, ott, ahol a Csorna, a Hétforrásnál, hirtelen 

 keletfeló kanyarodik, l'gy a névtelen ároknál mint a Lázár-templom közelé- 

 ben a mészkő és az attól keletre felbukkanó kristályos palák között helyen- 

 ként a liaszpala mutatkozik. Ilynemíí feltárások látliatók a Széehenyi-hgetből 

 a Lichtenstein-magaslatra vezető útnak második déli kanyarulatánál, továbbá 

 részletes térkép nElektrische AulagOD szavának A" betűjénél és végre a már 

 említett névtelen árokban. Ugyanaz a sorrend, t. i. gránit, kvarchomokkö, 

 sötét mész, liaszpala a Cserna jobb (nyugati) partján is kimutatható. Legköny- 

 nyebbeu lehet a kvarchomokkő azon feltárásához jutni, a mely a kocsiút mel- 

 lett, épen a Rablóbarlanghoz felszálló iit töv<' és a természettudósok vándor- 

 gyűlésének emléktáblája között mutatkozik : itt ugyanis a Cserna medrében a 

 homokkőnek gránitra való rátelepülése világosan látható, az úton pedig 

 ugyancsak a homokkő egy .sötétszürke mészkőnek kb. délnyugatra lejtő rétegei 

 alá bukik. Megfelelő települési viszony még szebben látható a Cracu Gauriról 

 a Cserna felé alászálló örvény mentén : itt a kvarchomokkő vastagsága a 20 

 métert is felülmúlja ós itt, valamint a Csorich-magaslaton felismerhető, hogy 

 a sötétszínű kalciteres mészkő a többé-kevésbé meszes, sötétszínű agyagpala 

 alá lejt. mely palát a rajta fekvő diaháztnfa liaszkorunak jellemez. 



l'etrografiailag azonos a Cleiieniak-Herkulesforrás mészkővonulatával egy 

 másik, nyugatra fekvő mészkővonulat, mely Deákmagaslatrol a Munkforrásig, 

 ettől pedig az Erzsébetmagaslatra vonul és úgy a Deák- mint a Kinily- és az 



