636 tXbsdlati üovek. 



Maros Iurk : Két hét a Sititz berf^ákon cíaiiiiel igen élvezetes és 

 tiinulBA^os B/.abii(l elöiidiist titrtott. Elmoudtn, liogy a XI. nemzet ko/.i geolÚKÍni kun- 

 gresB/.iiBi'óI Stockholmból litlO júl. Siű-én délután indultak tiz éB/.uki uta/.ÚBra. Külön- 

 vonatuk ny. ú. n. Injipröidi vonulón vitt végig, l'tközbcn, 2(i-ún, nicgné/.ték a ragundni 

 feltdrÚHt, ahol vezetőjük Dk (íkkh profeBBzor neje köziem likodéBével tavaly meg- 

 állniiitotta, hogy az általános jégtakaró viBszavonulása óta körülbelül 71XXI év telt 

 el, Erro Makoü Imiik tagfárHuiik a következőké]) folytatta vetített kéi>ekkel élénkí- 

 tett előadását: 



• A lappföldi vaaut a kirunai vasbányákat és a Tornetriisk tavat érintve, 

 Narviknál éri el az Ofoton fjoniot. Itt hajóra szálltunk és köd miatt egy napot 

 vesztve, Tromsö érintésével ;i()-án este kiérkeztünk a nyilt tengerre. Nyugtalan 

 vizeken 31-én éjfél tájban elhaladtunk a Medvosziget mellett. A Naj) múr második 

 napja nem sülyedt a látóhatár alá. Augusztus 1-én úszó jég közé kerültünk. Spítz- 

 bergentől délre ebben az évszakban ötven esztendeje nem volt tenger-jég. Augusztus 

 ^-án beérkeztünk iiz Isfjordba, ahol !l-ikóig időztünk, sorra járva annak öbleit. 

 A szigetcsoport geológiája igen érdekes. A lormációk sorozata itt teljesebb, mint bár- 

 mely más sarki tájon. Archai-, szilur-, devon-, karbon-, perm-, triász-, jura-, neokom-, 

 diabáz-, harmad- és negyedkori képződmények építik fel. Az archai formációt gránitok, 

 gneiszok és csillámpallák alkotják, kristályuiészkö-zárványokkal. Korára petrografiai 

 minősége alajiján következtethetünk, viszonya a szihirhoz közvetlenül nem észlelhető 

 sehol. Norvégiában hasonli'i kőzetek találhatók a szilur fölött s ezeket újabban a 

 norvég geológusok nem áttolódásoknak, hanem eredeti helyükön állóknak tekintik, 

 E felfogás alapján a spitzbergeni gneiszok esetleg szintén másképpen értelmezhetők. 

 Az archai csoport összegyűrt, meredek, sokszor függőleges rétegei mindenütt észak- 

 déli csapásúak s két hosszúra nyúlt, mindenfelől egyenes vonalú vetődésekkel hatá- 

 rolt sasbércet alkotnak a szigetcsoport északnyugati részén. Északkeleten két hasonló 

 horszt van. K sasbércek között és körül árkokban helyezkednek el a fiatalabb képződ- 

 mények, amelyek közül a szilur még egész tömegében gyűrődött, majdnem mindenütt 

 meredek rétegekben áll, s a nyugati partvonal legfestőibb sziklás hegyeit alkotja- 

 Az egész szigetcsoport orografiai képét ezek a mindenütt É — D, illetve ÉÉNy — DDK-i 

 irányú vetödési vonalak és az azok mentén helyenkint több mint I5(i0 m-rel fel- 

 emelt sasbércek szabják meg. A devontól kezdve csak lokális gyűrődések vannak, 

 fiatalabb vetödési vonalak mentén, amelyek részbon párhuzamosak az előbbiekkel- 

 részben nagyjából merőlegesek azokra. Legtöbb helyütt a szilurnál fiatalabb képződ- 

 mények a vízszintestől alig eltérő rétegállással táblás hegyeket alkotnak. Spitz- 

 bergen legjellemzőbb tájképeinek karakterét ezek a táblás hegyek adják meg, min- 

 denütt egyformán ismétlődő nagy kőfolyásaikkal és kiálló keményebb rétegeikkel. 



A szilur dolomitból, agyagpalákból és kvarcitokból, a többi formáció főleg 

 homokkövekből, luészkövekből, alárendelten márgákból áll. Szép kövületek vannak 

 a karbonban (Productus, Spirifer), a triászban, jurában (ammonitek, micellák) s a 

 harmadkori rétegekben, ahol sok a szép növénylenyomat. A karbonban hatalmas, 

 helyenkint 100 m-es gipsztele|)ek vannak. 



A harmadkori lerakódásokat nagyteijedelniü diabázfeltörések előzték meg. 

 A kőzet nagy telepeket és intrúziókat alkot, amelyek denudácio után gyakran takarók- 

 nak látszanak. A diabáz helyenkint oszlojios. 



Távolságok és méretek megítélésében csodálatosakat téved az ember, mert 

 ismert nagyságú tárgyak : épületek vagy fák nem támogatják a becslést. Egyetlen 

 anemű növény van, a sarki fűz, amely azonban csak néhány cmnyire nő meg, van 

 azonban sok széji virág, fű és moha. A hőmérő ebben az évszakban nem igen 

 sűlyed fagypont alá, de sokszor 10° C-nál is többet mutat. A talaj azonban nagyobb 



