648 IIILLKURAND JKNÖ 



fott törim'l(''kiipk tckiutoni, iímcly tufiiiiiik idővel túlsúlyra jutott vustartalmn 

 okoY.YM ciiiu'k sárgás színét. Mífí ii tufa az alluviuin és diluviuni határát jídzi. 

 addig ez a Hilrf>;ás törmelék már tisztán diltiviálís képződmény. Emberi nyo- 

 mokat oRyáltnláhan nom, barlangi medvecsontokat is csak napj'on gyéren tur- 

 tulmaz. KiiiK'k "kát abi)an keresem, hogj' a nevezett tufás-törmelékes rót<'- 

 geket eredményező nedves viszonyok közt a barlangnuk ez a része az állati 

 és emberi tartózkodásra egyaránt alkalmatlan volt Ezen rétegek alatt vörös 

 szögletes mészköveket tartulraazó agyagrétegek következnek, amelyek alatt 

 sötétszürke s aztán ismét vörös agyagrétegeket találunk. Ez az említett négy 

 felső réteg kizárólag .szögletes köveket és csontokat, sőt összefüggő csonh'áz- 

 részleteket is tai-talmaz, ami ezeknek a rétegeknek helyben való képződését 

 bizonyítja. Faunájuk eddig tisztán medvéket mutat ; a barlang többi részéhez 

 képest keveseliiiet tartalmaznak belőlük. A felső vörös réteg legfelső részében 

 helyenkiut t<ilib ujjnyi vastagságú faszenes kulturréteget is találtam, amelyet 

 fölfelé a siírgás törmelékes réteg liiitárol. Ez a kulturréteg. mely túlnyomólag 

 faszénből áll, úgy látszik egyidejű a barlang hátulsii részében találttal, ez szin- 

 tén a vörös agy-aggal kapcsolatban lép fel. .Mellette szól az a körülmény is, 

 hogy mindkettőben és annak közelében találni a barlang legfelső szintjére jel- 

 lemző babérlevélahikú hegyeket. A kulturréteg itt is élesen határolt zeg- 

 zugos vagy hullámos lefutásii sávokban jelenik meg a szelvényekben, amely 

 körülmény annak elsődleges fekvése mellett szól; ezt megerősíti továbbá a 

 kultursávot határoló rétegeknek szintén lokális jellege is. Az említett réteg- 

 sorozat az oldalágnak csak kezdeti és középső részében található, azonban 

 hátrafelé, ahol a barlang feneke hirtelen emelkedik, már csak alluviális guanó, 

 tufa és a sárgás törmelékes réteg van kifejlődve. Valószínű tehát, hogy a bar- 

 langnak ez a része újabb keletű s hogy nem volt elég idő a vörös agyag kép- 

 ződéséhez. Az ásatás ezekben a törmelékes rétegekben nagyon körülményes és 

 mivel sem paleontológiái, sem prehistoriai anyagot nem szolgáltattak, azoknak 

 további ásatásától elálltiuii, úgy hogy az oldalágnak körülbelül egyharmad 

 része érintetlenül maradt. Az oldalág II. szintjéből csak néhány uégj'szöget 

 sikerült eddig kiásnom. Vörös és sötétszüi'ke. kizárólag szögletes köveket és ép 

 csontokat tartalmazó anyag váltja fel itt egvTnást. tehát ez a szint is tisztán 

 a helyben való képződést mutatja. 



Mindezeket az adatokat összegezve, e barlangrésznek a többitől való el- 

 térése a következőkben foglalható össze. A lerakodott rétegek, a barlang feneké- 

 nek emelkedése folytán, itt sokkal kisebb vastagságúak, mivel a víz működése 

 ide fel nem hatolt, amely a barlang mélyebb részein több méteres lerakodásokat 

 eredményezett. Annál hatalmasabb azonban a legfelső lokális jellegű rétegek vas- 

 tagsága a barlang többi részének hasonló rétegeivel szeinl)en. mivel itt a lokális 

 jellegű folyamat már akkor is iin'ikndcitt. inikm- a iiarlang mélyebb helyein 

 még a vízmosás uralkodott. Jellemzi továbbá az okialágat a hatalmas, helyen- 

 ként egészen 1 m vastagságú sárgás-tiifás törmelék, a l'auuának szám- és faj- 

 beli szegénysége (csak medve) s végül az eddig feltárt rétegeknek tisztán helyi 

 jellege, mely azonban az oldalág kezdete felé a további ásatásoknál még ilieg 

 fog változni az ott várható feuékraélyebbedés folytán. A kőeszközökre vonat- 



