JBLKNTÉS A SZKLETA-BARLAMGBAN VKOZBTT ÁSATÁSOKHÓL. 649 



kozóiiu ki kell eniolneiu, lioiry uaíjvou szép iialuTlcNÓliilukú licf,'yc'ii kívíil csuk 

 egy-két más palcolitszorszrtiiiot tiiláltiim. 



A 1) a r 1 !i u g e 1 ö c s a r u ü k a ú s f ö f o 1 y o s (j j ;i. Az clőcsaruok közópsó 

 részét a Vll. szinttől a Xl-ig, jobboldalát poilifí u III. szinttől a VlII-ig ásat- 

 tam lo. A főfolyosó középső részéuok joliliDUliiliit ;iz V.-ig. \i>gsö rószóuok jobb- 

 oldalát pedig a III. szintig. 



Nagy súlyt fektettem a kiUönbözö szintekből kikerülő kövek és csontok 

 alakjáxa a megfelelő rétegeket létrehozó tényezők mogállapításii céljából. Az 

 erre vonatkozó megfigyeléseim egységesnek liizouyultaJi a főfolyosó különböző 

 részeinek szintjeire vonatkozólag, amiért is ezeknek felsorolását fontosnak tar- 

 tom. A legfelső allnviális rétegtől eltekintve, a következőkben foghilliatoni össze 

 megfigyeléseimet. 



I. szint : Világosabb vagy sötétebb szürke, kizárólag szögletes köveket és 

 ép csontokat tartalmazó agyag, lielyenként tűzhelyekkel. 



n. szint : Olyan, mint az előbbi, de alsó részében már elvétve egy-egy 

 koptatott kavicsszerfí mészkő vagy csont került ki. 



m. szint : Szürkés agyag, dominálnak még a szögletes kövek és ép cson- 

 tok, de van már kavics és koptatott csont is ; helyenként tűzhelyek is. 



IV. szint : Vöröses szüj-kés agyag, ép és koptatott csont és mészkő egyen- 

 súlyban van, szép kavics, főleg a barlang fala mellett. Egy helyen a legfelső 

 részben még egy kis tűzhely. Mélyebb szintben eddig tűzlielyet még nem 

 találtam. 



V. szint: Vöröses agyag, nagyobb ép csont már alig vau, sok a kavics. 

 VI.. YH.. Vm. szint : Vörös agyag, sok kavics, még apróbbra koptatott 



csontok. 



IX. szint : Felső része olyan, mint az előbbiek, alsó részében meglehe- 

 tősen éles határral, vörösesbarna agyag következik. A bezái't kövek ebben a 

 barna agyagban inkább szögletesek vagy mérsékelten koptatottak, tipikus kavics 

 alig van ; a csontok mindazonáltal legnagyobb részt épen olyan koptatottak és 

 épen úgj" mutatják egész külsejükben a mechanikai behatást, mint a felsőbb 

 kavicsos rétegekben találtak. Érdekes, hogy itt mégis akad egynéhány nagyobb 

 ép csont is, ami a felette levő kavicsos rétegekben nincs meg ! 



X. szint : Felül az említett vörösesbarna agyag, alul éles határral, he- 

 lyenként már a világosabb és sötétebb sávokban váltakozó, erős foszfortartalmú 

 agyag, mely nagyon kevés és kizárólag .szögletes mészköveket és túlnyomóan 

 nagyon apróra mállott (nem koptatott !) medvecsoutokat tartalmaz. Aliol ez az 

 agyag megvan, úgylátszik mindenütt közvetlenül a barlang fenekén nyugszik. 



LóczY Lajos dr. ezt a foszforos agyagot átalakult diluviális deuevérguauó- 

 uak tartja. Ellene szól ennek a felfogásnak az a tény, hogy több köbméternek 

 legszorgosabb átkutatása mellett sem tudtam egyetlenegy denevérmai-adványt 

 találni. Mivel má.srészt a benne talált raedvecsontok kivétel nélkül erősen mál- 

 lottak, valószínűnek tartom, hogy ennek az agyagnak nagy foszfortartalma a 

 nagy mennyiségben elpusztult medvék foszfortartalmú részeitől származik. Ér- 

 dekes, hogy ebben a foszforos agyagban talált csontok annak dacára, hogy a 

 legmélyebb rétegből vannak, mégis sokkal könnyebbek, kevésbbé vannak át- 



