(>"»i; niZOTTSXoi ÜUYBK IHMKBTBrÉSE. 



öciioLTZ TÁL Kornél bixottsdf;! tag jelonti, hogy nz Kevesült TÍRla- és 

 CementKViir It. T. torvbo vetto a 8/.('pviil),'yi Schultz-barliing rendbelioüását éa a 

 munkúhitok ve/.etúsével lolszóbilút bizta iiie^'. Scholtz úr ii uio^'bl/.áHt elío|{adtii, de 

 azzal a kikuti'ssol, lioi^y ii It. T. a barlang l'eliuéréHt'ro is adjon luuiikaenit. A lii- 

 zuttBii^; tt joleiitrst urummel tudom/iBul veazi. 



HoRusiTZKY Ukniiik bizottsúgí tag jelenti, hogy a bibliográfiai barlangkata- 

 logUB usszeAllitásu fulyaniiitbun viin. Az eddigi tevt-kenyst^g u burlungok osBzeíráBu 

 és nz irodalom gyűjtÓBo körül forgott. .\ barlangokat vidékek szerint csoportoBltottii, 

 az irodalmat podig kronolúgiiii sorrendben állltutta össze. Az egyes barlangokat 

 most ini'ir egy 1 : TöOiOfiO méretű térképen ki kellene jelölni s azután kisebbmérctú 

 ll : I.l(XJ,OfMt vagy 1 : !(0(),U<X)) térkéi)re redukálni ; ez lenne egyszersmind a kiadandó 

 barlangtérkép. Ott azután, ahol a barlangok igen sűrűn fordulnak elö, arról a bar- 

 langvidc'kröl a szövegben nagyobbniéretíi térképet is lehetne közölni. Minden bar- 

 lang ianicrtetésénél főképen a következő pontok volnának figyelembe veendők : 

 1 . fölemlítendő, hogy az illető barlang melyik l : 75,000 térképlapon fordul elö s a 

 térképen milyen név alatt található : 2. felsorolandó a barlang teljes irodalma ; 

 3. pontosan leírandó a barlang fekvése, a község (vármegye), hegyoldal, völgy- 

 részlet és a többi topográfiai adat feltüntetésével : i. nagy vonásokban loirandó a 

 barlang üregeinek a kiterjedése ; .">. fölemlítendő, vájjon a barlangban tortént-e 

 ásatás és mi minden körült ki az illető barlangból; végre 0. fölemlítendő, milyen 

 a barlang talaja. Minthogy az ilyen hosszadalmas ;uunkát a két megbízott úr nem 

 képes rövid idő alatt elvégezni, felszólaló felkéri tagtársait, hogy a munkát veltlk 

 megosszák s hogy mindegyik, aki valamely barlangvidéket közelebbről ismer, azon 

 vidék barlangjainak ismertetését vállalja. Minthogy azonban az ilyen munka fárad- 

 ságos, fölszólaló a Bizottság beleegyezését kéri, hogy az ismertető tagtársaknak 

 valamely szerény tiszteletdíjat állapítson meg Nézete szerint minden barlang ismer- 

 tetését átlag 50 fillérrel lehetne díjazni. — Stöhpl Gábor és Scholz Pál Kobnrl 

 bizottsági tagok rövid hozzászólása után a Bizottság e jelentést tudomásul veszL 

 és az elhangzott indítványokat elfogadja. 



Strömpl Gábor dr. bizottsági tag kérdést intéz a vezetőséghez, vájjon Mys- 

 KowszKT Emil pécsi bányafelügyelő megvan-e választva tagnak. Mtskowszky úr 

 évek óta kutatja a Mecsek barlangjait, munkálkodását a Bizottság figyelmébe 

 ajánlja. — Az előadó megjegyzi, hogy Myskowszky bányafelügyclö úr azon tagok 

 közé tartozik, akiket az anyaegyesület választmánya már a megalakuláskor a Bizott- 

 ságba meghívott, ezeket az urakat a Bizottság választás nélkül is tagoknak tekinti. 



Ezek után a Bizottság az elnök ajánlására a következő új tagokat válasz- 

 totta. Tiszteleti tagokúl : Hkrman Orró urat, a Magyar Ornitológiai Központ igaz- 

 gatóját, báró Nyáry Jenő urat, Schafarzik Ferenc dr. bányatanácsos, műegyetemi 

 tanár urat, az anyaegyesület elnökét, Lóczi Lóczy Lajos dr. egyetemi tanár urat, 

 a Földtani Intézet igazgatóját és Iglói Szontaoh Tamás dr, kir. tanácsos urat, a 

 Földtani Intézet aligazgatóját. Rendes tag lett: KüiiTi Gyui.a r.'zsahegyi nagy- 

 kereskedő. Külső tagok lettek : Márton Lajos dr. úr, a Magyar Nemzeti Múzeum 

 őre és Eoska Mártok dr. úr, egyetemi adjunktus Kolozsváron. 



A bizottsági ügyek letárgyalása után Kadic Ottokár <lr. jelentést tett az 

 aggteleki Baradla-barlangban 1910-ben végzett ásatások eredményéről, Márton 

 Lajos dr. pedig a fennebbi ásatások folytán kikerült archeológiai anyagot ismer- 

 tette. Mind a két előadás a «K ö z 1 e m é n y e kn-ben teljes terjedelmében meg fog 

 jelenni. 



