KIRÁNDULÁS A HORVÁT TENGERPARTRA. 
Irta KLÜPFEL WALTHER. 
— A 13—IL7. ábrával. — 
Alábbi rövid közleményemben azon megfigyeléseket bocsátom közre, 
amelyeket 1912. évi husvét táján hét napon át a horvát tengerparton tettem.! 
Az adatok az 1 : 75,000 mértékű térképre, a Fiume— Delnice lapra vonatkoznak. 
A csapásirányának mérésénél még 87 elhajlás leszámítandó. 
Felső-kréta és középeocén. Fiumétől délnyugatra Susak felé 
a vasútátjárónál fehéresszürke, merev, kagylós törésű, vastag pados, sokszögek- 
ben morzsolódó márványokat látunk, melyek hússzínű foltokkal és vörösesbarna 
réteglapokkal vannak ellátva (csapás ÉNy—DK; dülés 759 K). A vasútaluljáró 
mellett a meszek minden irányban erősen repedezettek, úgy hogy a rétegezés 
fel sem ismerhető. Mintegy 200 lépésnyire a vasútaluljárótól (Vezica), laza mész- 
tömbökben radiolitek észlelhetők. Közvetlenüül a híd előtt az orehovicai úton 
szürke, vastag pados, repedezett és sok apró repedést felmutató krétameszek 
állnak szálban (csapás 6579 ÉNy—DK, dülés függőleges). A híd melletti vasút- 
bevágásban a padok kissé nyugatra dűlnek. Néhány lépésre a hídtól északnyu- 
gatra a mészen sima, dombos felületek észlelhetők. A völgy egy, mindkét oldalon 
hasadékokkal ellátott, árokhoz hasonló meredek lejtőjű, szűk teknőt alkot. Az 
ismert buccari-i hasadékvölgyben vagyunk. 
A meredek lejtőket kívül felső rudistamész képezi, melyet befelé közép- 
eocénből származó nummulitestartalmú mész borít, amihez még másodlagos 
breccsaképződmények csatlakoznak. A völgyfenéket összenyomott flis tölti ki 
és a csupasz mészlejtőkkel ellentétben vizes rétekkel, legelőkkel és szőlőkkel 
van borítva. A flis és mész határán számos forrás bukkan elő. A Draga Brege 
felé vezető országúton haladva baloldalt sárgás nummulitestartalmú meszek 
terülnek el, melyek sok fehér nummulites keresztmetszetet mutatnak és a 
völgy felé dűlnek. A magaslaton ismét a felső-kréta meszei és breccsái mutat- 
koznak. 
Alsó-kréta. A Skrljevo mögötti úton Jelovka irányában a vasútalul- 
1 Időközben megjelent dr. SCHUBERT RIKÁRD : Der geologische Führer durch 
die nördliche Adria; c. könyve, ( Berlin-Borntraeger kiadása, 1912.), mely a Fuscine Plase 
vonalat szintén behatóan tárgyalja (185—196. l1.). 
