28 KLÜPFEL WALTHER 
járón breccsák, fehér mészpáteres, sötét bűzmeszek, füstös szürke dolomitok és 
lemezesmárgák Ny felé dűlnek (csapás 1807 ÉNy—DK, dülés 307 DNy). Innen 
meglehetős laposan hullámos rétegzésű öv következik, melynek összes dülése 
Ny-i irányú. Fönt Hreljinben füstös szürke, erősen gyűrődött meszekbe és brecs- 
csákba jövünk, melyek erős elkarsztosodást mutatnak. A kilátás Ny felé mor- 
fológiai tekintetben érdekes. 
Arauzió-i1  útkanyarulaton (c-nél) homokos-márgás dolomitbreccsa-réte- 
gek húzódnak (csapás 8307 ÉNy—DK, dülés 10—207 ÉK). Majd az úton vastag 
mészpadok következnek, melyeket sok csúszott lappal és pikkelylyeel ellátott 
hasadékhálózat borít és a legközelebbi (512 m-es) útkanyarulaton lemezes, homo- 
kos, szürke rétegek vannak közbeiktatva, azután ismét karsztmeszek következnek. 
Torlasztások stb. következtében csapás és dülés gyakran váltakozik. Plase mel- 
lett a világossárgás, szürke és fehér szín között változó, alkristályos márványt 
épületkőnek dolgozzák fel. Állítólag Sitovice-ből származik. Plase-ből igen hálás 
a kilátás ÉK-felé. 
Kréta-jura. Plase és az állomás között lapos, vastag pados, kékes- 
szürke, fehér mészpáterekkel átjárt meszek húzódnak, melyek eddig kövülete- 
ket nem szolgáltattak (csapás 4079 ÉNYy, dülés 209 Ny). Ezen meszeket az 
állomás előtt mészégetésre használják (cs. 60—707" ÉNy, dülés 10—309 Ny). 
Az állomásnál a pados elkarsztosodás jól észlelhető (cs. 407 ÉNy, dülés 25" Ny). 
A réteghézagok és hasadékfelületek ki vannak maratva, a falszerű négyszög- 
letes tönkök karr-képződést mutatnak és rajtok mészpáterek húzódnak. A vasút- 
állomási bevágásnál a padok dülése DNy felé jól látható. Nyomban a plase-i 
átjáró után előtűnnek fehér és vöröses szín közt váltakozó el nem mállott mész- 
nek sokszögű darabjaival ellátott homályos breccsák (csapás 25" ÉK—DNYy, 
dülés 267" DNy). Az út baloldalán egy részben vékony lemezes, homokos, márgás 
részlet észlelhető, mely igen nagy mértékben gyűrődött és torlaszolt. A meszek 
majd egészen lapos települést, majd K felé igen csekély dülést mutatnak. Az 
útkanyarulaton (a kovácsműhelytől D-re) a mész között púpos gyűrődésű, erő- 
sen zúzott, homokos, márgás részleteket találunk. 
Felső-jura. Ahol az út a nagy dolinát keresztezi, kezdődnek a kövü- 
letekkel telt szürkéskék meszek, utánok szarukőszínű pad nélküli, szabálytalan 
tönkös, elkarsztosodott, feltornyosuló breccsák következnek, melyekben rhyn- 
chonella találtatott. Feljebb, a kovácsműhely és a kereszt között és a kereszt- 
házikó mögött szürke mészpadok észlelhetők, melyek tipikus felső-jura-kövü- 
letekben, korallokban (Cladocoropsis és mások), nagy kerek crinoidákban, spon- 
giákban, cidarita-tövisekben, ostreában, limában, pectenben és más kéthéjúak- 
ban és gasztropodákban bővelkednek (Schubert itt még nerineákat és dicerasokat 
is tudott kimutatni). 
Dogger. Zlobintól ÉNy-ra a magaslaton feketén kékes, vastag pados 
meszek vannak az erdőszélen feltárva, melyek fehér mészpáterekkel vannak bo- 
rítva (csapás 85" ÉNy, dűlés 25" Ny; a tűerdő felé a feltárásban csapás 75" ÉNYy, 
dülés 45" DNy). 
Liasz. Brdo mellett az országút kanyarulatánál dolomitok és lemezes 
márgák állnak szálban, melyek alatt sötétszürke kövületdús mészpadok feküsz- 
