KIRÁNDULÁS A HORVÁT TENGERPARTRA. 35 
mésznek golyós elkülönülése az oszlop melletti útkanyarulatnál (DNy-ra 559"- 
tól). A métervastagságú golyók koncentrikus mészhéjakból vannak felépítve, me- 
lyeknek sugárirányú repedései mészpáttal vannak kitöltve. 
A golyós képződés, úgy lehet, nyomó hatásra vezethető vissza. Innen fölül- 
ről szép áttekintést nyerünk a Grobnicko kameno polje-n, mely részben törési 
vonalaknak köszöni keletkezését. Igy Jelenjétől EK-i irányban egy nagyobb zava- 
rodást látunk húzódni, (Kacjak jarak), melyet egy közel ÉD-i irányú vonal (7- 
venjski put) keresztez. Igen szépen észlelhető E-on egy kiegyenlítő sík, mely a 
rétegfejeket simán elmetszi. (Lásd a 183. ábrán a II.c szelvényt.) Ezen 
16. ábra. Oolit a kamenjaki felső-jurából, 25?-szeres nagyitásban. 
sik a castuani karszt peneplenjének folytatásául tekinthető. Keletkezése szá- 
míitásaim szerint a miocénbe tehető; emelkedése és elhajtása az alsó- és közép- 
pliocén között történt. Ujbóli emelkedése a közép- és felső-pliocénben. Az elren- 
dezés és kitöltés, a polje terraszképződése a diluviumba és alluviumba esik. A kő- 
mező sima mint az asztal és mogyoró- és fejnagyság között váltakozó kerek, 
világosszürke mészkavicsokkal van borítva. A mészhomok kölesszem nagyságú, 
melyben a kavics szabálytalanul van szétszórva. Helyenként sárga agyagerek 
vannak beágyazva, melyek iszapolt terra rossa-nak tekinthetők. Az épület ho- 
mok gyanánt becsült anyag pl. a Zastenice melletti lejtőn mintegy 8 m-re mélyen 
egy homokárokban van föltárva, ahol finom murva agyagos rétegekkel változik 
és ahol apró mészkavicsoknak és a lejtő törmelékrétegeinek zsebeit láthat- 
a 
