OT 
[2] 
A GERECSEHEGYSÉG KÖZÉPSŐ LIÁSZKORÚ KÉPZŐDMÉNYEI. 
mányozásnak vethettem alá. A rétegtani és a települési viszonyokra vonat- 
kozó megfigyeléseimet a Magyarhoni Földtani Társulat 
1913 január 8-án tartott szakülésén adtam elő, amelyet azzal fejeztem volt 
be, hogy megfigyeléseim és tanulmányaim alapján most már abban a hely- 
zetben vagyok, hogy hozzáfoghatok a Gerecsehegység júrarétegeinek mono- 
grafikus feldolgozásához.  Igéretemet teljesítendő, a kevésbbé ismert 
középső liászkorú képződményekkel kezdem meg munkámat. 
Kedves kötelességet teljesítek akkor, amikor hálás köszönetemet 
fejezem ki szeretett mestereimnek: dr. KocH Awrar tanár úrnak, 
amiért lehetővé tette, hogy munkámat intézetében a szükséges segéd- 
eszközök felhasználásával végezhettem és dr. LőRENTHEY IMRE tanár 
úrnak, ki szíves tanácsaival volt segítségemre. Hálával tartozom dr. ScHa- 
FARZIK FERENC műegyetemi tanár úrnak, szeretett főnökömnek, ama 
megtisztelő megbízásért, amellyel lehetővé tette, hogy a Gerecsehegység- 
ben földtani megfigyeléseket eszközölhessek, valamint alkalmat nyújtott 
tanulmányaim végzésére. Köszönetemet fejezem ki végül dr. Vapász M. 
ELEMÉR egyetemi adjunktus úrnak, munkálkodásom idején ellátott szak- 
szerű útbaigazításaiért; dr. LIFFA AURÉL osztálygeológus úrnak, amiért 
volt szíves a még kéziratban levő 25,000. reambulált térképét lemásolás 
céljából átengedni s hasznos tanácsokkal ellátni, valamint a magy kir. 
WNöldtanilntézet Tekintetes Igazgatóságának is a 
múzeumában levő, HANTKEN gyűjtéséből származó kövület-anyagnak 
tanulmányozásra való átengedéséért. 
A középső liász kifejlődése a Gerecsében. 
A Gerecsére vonatkozó legrégibb irodalomban (PErERs,! HAvER,? 
WINXKLER?) a középső liászról nincs említés téve. 
A középső liászt elsőnek HANTKEN MIxsat mutatta ki a- Nagypisz- 
nice, Kisgerecse és a tardosi Bányahegyen az Ammonites Hamtkem 3CHLOENB. 
a lapján. 
A közelmultban Srarr JÁwos " foglalkozott a Gerecsehegység sztra- 
tigrafiai viszonyaival. STAFF megfigyelései alapján a középső bászt, bár 
HANTKEN kövületekkel már előtte kimutatta, nem tudta megtalálni. Mun- 
1 PETERS: Die Umgebung von Visegrád, Gran, Totis und Zsámbék. Jahrb. d. k. k. 
geol. R. A. X. (1859.) pag. 483. 
? HAVER: Das Ungarische Mittelgebirge. Jahrb. d. k. k. R. A. XX. (1870.) pag. 474. 
3 WINKLER: A Gerecse- és Vérteshegys. geol. viszonyai. Földt. Közl. XIII. köt. 
1883. pag. 287. 
1 HANTKEN: Jelentés a m. kir. földt. int. 1879. évi működéséről, pag. 10. 
5 STAFF: Adatok a Gerecse hegys. stratigr. és tekton. viszonyaihoz. M. kir. földt. 
intézet évkönyve, XV. k. 1906. pag. 164. 
