62 D: KULCSÁR KÁLMÁN 
tagsága 50—60 cm-re tehető. Közvetlenül a középső liászkorú világos- 
vörös szinű mészkövekre települ, fedője pedig az agyagos felső liász sötét- 
vörös mészkő. Érdekes, hogy ez agyagréteget sehol másutt nem észlel- 
hettem s így Tölgyháton való fellépése lokális kifejlődésnek veendő. 
xx 
A kőzettani kifejlődés leírása, a fauna és az előfordulási helyek fel- 
sorolása után rátérhetünk képződményeimnk rétegtani helyének pontos 
kijelölésére. 
A tatai Kálváriadomb szegényes faunája nem igen engedi meg a 
közelebbi szint megállapítását. Kocn N.! e mészkövek rétegtani helyét 
a középső liász alsó részében jelölte ki. Fucrixi? Monte Calviról a tatai- 
hoz hasonló faunát írt le, melyet szintén a középső liász emelet alsó részébe 
helyezett volt. Ha pedig tekintetbe vesszük még a szomszédos terület 
középső liász faunáját is, mely a tataitól teljesen elüt, úgy KocH N. követ- 
keztetését megerősíthetjük, vagyis a Kálváriadomb szóbanforgó mészkövei 
a középső liász alsó részébe (OUENSTEDT: liász 7) sorolandók. 
A tulajdonképeni Gerecse középső liásza a tataitól mind a kőzet- 
tani kifejlődésben, mind pedig faunára nézve teljesen eltér. Az összfaunát 
meghatározásaim szerint 56 faj képviseli. A faunában legnagyobb szerepet 
az ammoniteszek viszik, melyek 42 fajjal vannak képviselve s az egész 
fauna 719/9-át teszik. A többi állatosztályoknak alárendelt szerepük van, 
együttvéve a faunának mintegy 20 9/9-át teszik s a Terebr. erbaensis Picr. 
és a Terebr. aspasia McGn. kivételével mindegyik faj egy, ritkábban két 
vagy három példánnyal van képviselve. 
A cefalopodák 8 nembe tartoznak, melyek közt a Phylloceras nem 
legnagyobb fajszámmal szerepel, ezek fajai ugyanis az összes ammoni- 
teszek 349/9-át teszik. Utánuk a Harpoceras-ok 14, Lytoceras-ok 11, Rha- 
cophullites-ek 7, Ariteticeras-ok 7 s az Amaltheus-ok következnek az összes 
ammoniteszek 29/9-val. A Phylloceras, ILwytoceras és  Harpoceras-oknak 
faunánkban való nagy szerepe a (Gerecsehegység vörösszínű cefalopodás 
mészköveinek az alpesi hemipelágikus fáciesbe való tartozását bizonyít- 
ják, bár az egyes alakok a középeurópai szegély fácies területéről 15 ismere- 
tesek.? 
TT IOGHZN s AL TOSEDBE SZŐ 
? FucINI: Foss. d. Lias m. d. Monte Calvi, Paleont. Italica. 1896. 
? Tudvalevő dolog, hogy UHLIG az alpesi és középeurópai júraüledékeket, melyek 
különböző kifeljödését NEUMAYR különböző klimaövekre vezette volt vissza, mediterrán 
kaukázusi júrabirodalom; néven foglalta össze, kiemelvén, hogy míg a NEUMAYR-féle 
mediterrán júras; a pelágikus, addig a középeurópai a sekélytengeri (litoralis, neritikus) fá- 
cieseket foglalja magában. Legújabban nálunk VaApász foglalkozott ezzel az érdekes 
kérdéssel s az eddigi adatok alapján arra az eredményre jutott, hogy a cmediterrán juraöv 
