70 Dr: KULCSÁR KÁLMÁN 
A rétegek települési viszonyai. 
A középső liászkorú képződmények települési viszonyait nagyon 
szépen tanúlmányozhatjuk a lábatlani kcTölgyháty nevű kőfejtőben (20. 
ábra), ahol az egész júrasorozat fel van tárva. A kőfejtő északi lábánál 
a képződmények törésvonal mentén véget érnek s a transgredáló eocén- 
tenger üledékei rakódtak rájuk. A vetődés ÉNy— DK-i irányú, amely nyil- 
ván az eocén előtt jött volt létre. Fent a kőfejtőben ismét találunk egy az 
előbbivel megegyező irányú vetődést, amely kelet felé a Nagyberzsekhegy 
és az ettől délre fekvő nyergesújfalusi cMártonkúts nevű márgabánya eocén- 
DNy Nagyemenkes. EK 
Hosszúhegy Tölgyhát. 
20. ábra. A képződmények települése Tölgyhát és Nagyemenkes között. 
ÜEESSZSOOT SAS AV ee) 
1. Dachstein mészkő. 2. Világosvörös színű, brachiopodás mészkő (alsó liász). 3. Vörös- 
színű, cefalopodás mészkő (alsó liász). 4. Sötétvörös színű, mangángumós mészkő (kö- 
zépső liász). 5. Világosvörös színű mészkő (középső liász). 6. Sötétszürke színű agyag 
(középső liász). 7. Sötétvörös színű agyagos mészkő (felső liász). 8. Világosvörös színű 
mészkő (alsó dogger). 9. Alsó doggerkorú tűzkő. 10. Aptychusos mészmárga (alsó neokom). 
11. Eocén. 12. Lösz. 
korú édesvizi mészkövelit is elvetette. Ez a vetődés az eocén kor után kelet- 
kezett. A tölgyháti kőfejtő északi részén a dachstein mészkőre látszólag 
konkordánsan települő alsó liászkorú világosvörös színű, brachiopodás 
mészkő van feltárva; a déli meredek oldalon pedig legalul a szintén alsó 
hászkorú cefalopodás mészkő bukkan felszínré, melyre egyközösen, az 
egymás közt 15 konkordáns településű többi júrakorú képződmények kö- 
vetkeznek. A rétegek 15" felé dűlnek 15"-nyira. A vörös színű cefalopodás 
mészkő felett a középső liász sötétvörös színű mangángúmós mészkő vastag 
padjai helyezkednek el, melyre a világosvörös színű mészkövek vékony 
padjai következnek. A középső liász sötétszürke színű, leveles agyagréteg- 
gel záródik le. E felett a felső liász sötétvörös színű, agyagos, vékony táblás, 
1 Az ide vonatkozó megfigyeléseim a tulajdonképeni Gerecsére vonatkoznak, 
amennyiben a tatai Kálváriadomb földtani viszonyait KocH N. már behatóan tanulmá- 
nyozta (Kocn N.: I. c. pag. 271—275.). 
