s0 D: KULCSÁR KÁLMÁN 
1909. Seguensiceras Bertrandi ROSENBERG, Die lias. Ceph. d. Kratzalpe, pag. 249, Taft, 
XV. Fig. 5a—b. 
Példányunk jellegei alapján teljesen megegyezik WFucIwS1-nak a Köz- 
ponti Appenninekből leírt és ábrázolt alakjával. 
A lábatlani cvVölgyhát kőfejtő vörhenyes-szürke mészkövéből 
három példányban került elő. 
Kelt Budapesten, 1913 március 16-án. 
KULCSÁR KÁLMÁN, 
kir. József műegyetemi tanársegéd, 
UJ PHILLIPSIT ELŐFORDULÁSA BADACSONYTOMAJON, 
Irta LIFFA AUVRÉL dr. 
— A 22 - 28. ábrával. — 
Dr. Lóczy LaJos egyetemi ny. r. tanár úr, a magy. kir. Földtani Intézet 
igazgatója, a Balaton mellékének geológiai tanulmányozása alkalmával a bada- 
csonytomaji Nagykőfejtőben 100 m vastag bazalt alatt egy körülbelül 20 m vas- 
tag, szintesen települt aglomerátos bazalt tufára akadt, amelynek hézagait rend- 
kívül apró, igen erősen csillogó, színtelen, átlátszó kristálykák töltik ki. Több- 
nyire elszórtan, de nem ritkán kisebb csoportokba verődve lépnek fel, mely utóbbi 
esetben helyenként apróbb halmazokat, helyenként vékonyabb  bekérgezést 
alkotnak. Lóczy tanár úr ezen rendkívül érdekes anyag megvizsgálásával engem 
bízott meg, amiért legyen szabad e helyen is hálás köszönetemnek kifejezést adni, 
A vizsgálat eredményét röviden a következőkben foglalom egybe: 
A kristálykákat finom tűalakú vésővel leválasztva a kőzetről, mindenek- 
előtt arról lehetett meggyőződést szerezni, hogy keménységük a kalciténal észre- 
vehetően nagyobb, a kvarcénál ellenben jóval kisebb, s így a 4—5 között foglal 
helyet. A keménységi fokozatnak pontosabb meghatározása nem volt lehetséges, 
mert legnagyobb dimensiójuk átlagban alig éri el a 0-3 mm-t. Erre való tekin- 
tetből meghatározásuk mikroskópiai úton igérkezett leginkább hozzáférhetőnek. 
Mikroskóp alatt karcsú, teljesen víztiszta átlátszó, oszlop szerint megnyúlt, 
egyszerű rhombos kristályoknak látszottak, tetőzve meglehetősen tompa dóma, 
illetőleg piramis lapoktól. Lesülyesztett kondensornál a szemlélő felé fordult 
véglap s a mellső termináló lapok igen finom, a középélekkel egyközes csikozást 
mutattak, mely a simmetria síkba futó s itt metszésbe jutó vonalrendszert alkot. 
A kristálykák másik része a mikroskóp alatt igen jól kivehető penetrált 
ikrekből állott, amelyek egymást a. hosszabb közös tengely körül 907 alatt for- 
gatott helyzetben növik át. A simmetria síkban összefutó vonalrendszer a kris- 
tálykák e részénél is jól kivehető. 
