UJ PHILLIPSIT ELŐFORDULÁSA BADACSONYTOMAJON. 83 
illetőleg a vele egykőzes a tengelyhez mért egyik kioltási irányt az egyik egyén 
ben 26, a másik egyénben pedig 27 mérés középértékéből nyertem, s azt találtam, 
hogy ez — miként a mellékelt 24. ábra is feltünteti — mind a két egyénben egyenlő 
s c : a— 15"-ot tesz ki. Megjegyez- 
hetem egyúttal, hogy a kioltás határ- 
értékei c : a — 14—179" között inga- 
doztak. A kristálykák tehát — mi- 
ként az imént említett mérési adatok 
ból is kitűnik — úgy voltak orientálva, 
hogy az ikersik merőleges a szemlélő 
. felé fordult (0710) s a vele egykőzes 
lapra, amit egyébként a közös (010) 24. ábra. MIGYEZErŰ juxtapositiós phillipsit 
lapnak az eddigiekben már ismertetett Isar SzaltisrAtányai: 
finom csikoltsága is elárul. 
Összevetve már most a kioltási irányok helyzetének e kristálykákban talált 
értékeit a phillipsitéval, azt találjuk, hogy ez utóbbiban a -- hegyes 
bisektrixnek a c — (001) laphoz, illetőleg a vele egyközű a tengelyhez való haj- 
lása DANA szerint: ! 
—-— a 
€ 
c : a — 157—20", illetőleg a (007) lap normaléjához számítva 
— 759—70? között ingadozik. 
SCHROEDER VAN DER KOoLK ? a kioltás maximális határértékét 20"-nak 
mondja; míg RosENBuscCH szerint: ? 
Ca ISZ ÁBA 
LANGEMANN L.! a Niddaról származó phillipsitnek a (070)-val egyközű 
metszetén az a tengelyhez, illetőleg a vele egyközű c — (007) véglap nyomához 
c: az 183" 30" 14-i 
mért. Mely adatok, miként a fentebbiekből látható, az általam mért kioltás alsó 
határértékeinek felelnek meg. 
Hogy a kioltás nagyságát a fent idézett adatokon kívül, erre alkalmas 
egyéb lelőhelyről származó anyag értékeivel  összehasonlíthassam, egy pár 
mérést a SCHAFARZIK-tól " Salgótarján vidékén felfedezett s birtokomban levő 
medvesi phillipsiten 18 végeztem. Hat mérés átlaga gyanánt a két iker egyénben a 
következő értéket nyertem: 
c: a — 14" 80 
Mindezeket egybevetve kitűnik, hogy a badacsonytomaji kristályokon 
1 E. S. DANA: The system of Mineralogy. 1892. pag. 580. 
? SCHROEDER VAN DER KOLK: I. c. pag. 27. 
? H. RosENxBuscH: Mikroskop. Physiographie. Stuttgart 1905. Hülfstabellen III. 
1 LANGEMANN L.: Beitráge zur Kenntniss der Mineralien... stb. Neues Jahrb. 
1886. II. 123. 
5 SCHAFARZIK FERENC: Évi jelentés 1888. pag. 130. 
8 
