88 TÁRSULATI ÜGYEK. 
Elnök megnyitja az ülést és üdvözli a nyári pihenő óta első ízben egybegyült 
szaktársakat, majd felszólítja a másodtitkárt előterjesztéseinek megtételére. 
Másodtitkár jelenti, hogy az 1918 június 4-én tartott választmányi ülés 
társulatunk örökítő tagjaiul választotta: 
1. SCHRÉTER ZOLTÁN dr. m. k. geológus urat, aki 1906 óta rendes tag, és 
2. VENDL ALADÁR dr. m. k. geológus urat, aki 1910 óta rendes tag, mindkettőt 
LIFFA AURÉL dr. választmányi tag ajánlatára. 
Örvendetes tudomásul szolgál. 
Ezután az Elnök átadja székét Szorracn TAmáÁs dr. alelnöknek. 
1. SCHAFARZIK FERENC dr. műegyetemi tanár cUjabb ásványlelőhelyek 
Budapest környékém címen több ritka ásványt tartalmazó kőzetet mutat be 
Budapest környékéről, nevezetesen siíillimanitos csillámpalát és 
cyanitos gránulitot, mint a Duna által odasodort pleisztocén görge- 
teget Czinkotáról és egy cirkonban bővelkedő riolittufát a kistétényi 
szarmatakorú mészkőpadok közül, utóbbit mint egy szarmatakorú vulkáni 
hamuszór ás eredményét. 
Az előadáshoz szót kér Lóczy Lagos dr. tiszteleti tag. Elmondja, hogy láva- 
ömlések nélküli hamuszórások nemcsak a harmadkornak az előadásban fel- 
sorolt emeleteiben, hanem már sokkal régebben is jelentkeztek, és pedig a dél- 
tiroli pachycardiumos tufák analógiájára a bakonyi felső kagylós mészkőben, 
egészen a tridentinus mészkőig. A régmult idők vulkáni tevékenységének beszé- 
des tanui ezek. 
Nagyon érdekesek azok az óriási kavicstömegek, melyek a gráci meden- 
céig és Wienig nyúlnak törmelékkúpok alakjában, s amelyekhez a most bemuta- 
tott czinkotai görgetegek 18 csatlakoznak. E kavicstömegek köpenyként veszik 
körül a Lajtahegységet és egyrészt Bécs, másrészt felénk lejtenek. SuvEssel egyet- 
értve nem az Alpokból, hanem a Morvahegységekből származtatja őket. Ács és 
Bábolna körül Hogusirzkv és TIMKó óriási kavicsokat leltek, amelyek méreteik 
szerint nem jöhettek az Alpokból. Felszólaló szerint nagy valószínűséggel Nyitra 
vármegye kristályos hegységeiből származnak. 
A budapestvidéki nagy kavicsokat sem a Duna hozta, erre kevés az esése. 
Az északmagyarországi hegységekből erednek, és pedig oly időkből, amikor siva- 
tagi klima uralkodott a mai Magyarországban. 
Viszontválaszában Előadó kifejti, hogy a bemutatott kőzetek annyira jel- 
lemző és pregnáns kifejlődésüek, hogy összetévesztésük kizártnak látszik. Bizo- 
nyos, hogy hozzájuk hasonlók hazánkból nem ismeretesek. Legközelebb a Wien 
feletti Waldviertel-ben találhatók szálban, s így onnan kell származtatni őket. 
Annyiban egyetért Hozzászólóval, hogy itt nem alpesi, hanem a Morvaország 
felé eső hegységekből származó közetekkel állunk szemben. A bemutatott pél- 
dányok 10 kg-os tuskókból vannak leütve, amiknek idejutását talán a fenékjég 
ég a tavaszi árvízhullám segíthette elő. 
Előadó ezek után elfoglalván elnöki székét, felkéri Rózsa MrHÁny dr. tanárt, 
(A németországi kálisótelepek anyarétegeinek képződéséről és azoknak átalakulá- 
sárób szóló előadásának megtartására. 
