TÁRSULATI ÜGYEK. 91 
Elnök az előadónak köszönetet mond rendkívül érdekes előadásáért, s egy- 
úttal azért, hogy a kanadai XII. geológiai kongresszuson társulatunkat képviselni 
szíves volt. 
2. SIGMOND ELEK dr. műegy. tanár rA talaj mechanikaiésfizi- 
kai vizsgálati módszereirőb szóló előadásában a módszerek tudo- 
mányos és gyakorlati jelentőségét saját és mások tapasztalatainak egybevetése 
alapján domborította ki. Rámutatott arra, hogy a mechanikai elemzésből csak 
durva különbségek vagy szélsőségek eseteiben vonhatunk gyakorlati következ- 
tetéseket. A talaj gyakorlati minősítése szempontjából sokkal értékesebbek azok 
a fizikai sajátságok, melyek bizonyos körülmények közt állandók, u. m. a talaj 
szilárdsága, gyúrhatósága, tapadóssága, összetartása. A talaj időszakos fizikai 
állapotáról pedig hasznos felvilágosítást nyerünk a változó fizikai sajátságok 
meghatározása alapján. Ezek közül előadó ezúttal csak a porusvolumen, víz- 
foghatóság, levegőkapacitás és a víztartalom-változás meghatározására vonat- 
kozó módszereket ismertette és ezek gyakorlati jelentőségét tapasztalatokkal 
indokolta. Előadása folyamán a módszereket és a szükséges műszereket be is 
mutatta. 
Elnök SiGmoxp ELEK műegyetemi tanár úrnak alapos és szemléltető elő- 
adásáért a társulat nevében köszönetet mond. 
3. BALLENEGGER RÓBERT m. k. geológus, rendes tag: A talajok 
osztályozásáról tartott előadást, kapcsolatban a Földtani Közlöny idei 
7—9. füzetében magyar és francia nyelven megjelent KA talajok jellemzése 
vizes kivánatuk segélyéveb című értekezéséhez. 
Elmondotta, hogy a talajok kialakulását megszabó tényezőket két főcso- 
portba oszthatjuk, ezek 1. a kőzet, melyből a talaj keletkezett, 2. azok a folya- 
matok, melyek segélyével a kőzet-törmelék egy a növények tenyészésére alkalmas 
közeggé vált. A tényezőknek ezt a két csoportját a multban nem különböztették 
meg elegendőképen, főleg a második csoportbelieket hanyagolták el, ennek a követ- 
kezménye az volt, hogy nagyon eltérő természetű talajokat soroztak egy-ugyan- 
azon osztályba, csupán csak azért, mert ugyanolyan kőzetből alakultak. Ezen 
tényezők szerepének taglalása után előadó reámutat azokra a nehézségekre, 
melyekkel egy természetes talajosztályozási rendszer felállítása jár. 
Az eddig felállított talajosztályozások mind a talajok egy bizonyos saját- 
ságán, vagy a talajképződés egy bizonyos tényezőjén alapultak, míg egy termé- 
szetes rendszernek az összes főbb talajképződési tényezőket tekintetbe kell vennie. 
Ilyen természetes rendszer az, amelyet a m. kir. Földtani Intézet agrogeológusai 
fogadtak el és dolgoztak ki. Ennek az alapja az a megfigyelés, hogy minden talaj 
több szintre különül, melyek között genetikus összefüggés áll fenn. Az egyes talaj- 
szintek sajátságos karaktere és állandóan ugyanolyan elhelyeződése lehetővé 
teszik, hogy azok alapján a talajokat osztályozzuk. A főbb talajtípusok, melyek 
hazánkban nagyobb területeket foglalnak el, a szürke erdei talajok, a barna erdei 
talajok, a mezőségi talajok és a kérges-oszlopos székes talajok. Ezek morfológiá- 
jának és genezisének ismertetése után szerző reátér saját vizsgálataira, melyeket 
az egyes talajtípusok jellemzésére a talajok vizes kivonatán végzett. Ezen vizs- 
gálat eredményei, melyek a Földtani Közlöny 1913. évfolyamában a 317—324. 
