238 Dr SCHAFARZIK FERENC 
ben gyökeredzik. Magyarország a kongresszus adatai szerint a kő- 
szenet produkáló országok sorában sajnos az utolsó helyet foglalja el és 
barnaszén készlete sem túlságosan nagy. Bosznia barnaszén kincse 
ellenben: háromszor, esetleg négyszer akkora, mint Hazánké, aminek a jö- 
vőben minden valószínűség szerint a mi Alföldünk fogja majd jótékony ha- 
tását érezni. 
A mi szeneink a legkülönbözőbb geológiai formációkban fordulnak 
elő és ezeknek geológiai viszonyait nagy szakavatottsággal PAPP KÁROLY 
osztálygeológus úr, igen tisztelt első titkárunk ismertette 51 oldalon, francia, 
szöveggel, geológiai szelvények és bányatérképrészletek kiséretében, ami- 
hez a folio atlaszban még egy szép kivitelű átnézetes geológiai térkép is 
járul. Fel vannak a szövegben sorolva a karbon, a perm, a liász, a felső- 
kréta kőszeneink, valamint az eocén, az oligocén, az alsó mediterrán, szarmata. 
és pontusi barnaszenek és lignitek, valamint végre a tőzegek 15. Fzzel a 
nagy világnak szóló jelentésével PaPP KÁRory dr. valóban elismerésre: 
méltó munkát végzett. 
104 
Lóczy LaJos : A Balaton környékének 
geologiai képződményei stb. című 
munkája. 
Áttérve ezek után a mult év hazai geológiai irodalom egyes kimagas- 
lóbb termékeire, először 18 Lóczy LaJosnak ama nagyszabású munkájáról 
kell megemlékeznem, mely a Balaton környékének geológiai képződmé- 
nyeit és ezeknek vidékek szerinti telepedését tárgyalja. Örömmel üdvözli 
hazánk minden geológusa azt a vaskos, nagy 87 kötetet, mely 603 oldalon a 
Balaton környékének geológiai viszonyairól szól. Régen vártuk már e munka 
megjelenését, s mindenki kiváncsian nézett elébe a tág keretekben mozgó 
Balatoni kutatás eme végszavának. Mert mindaz, amit eddig Lóczy maga 
erről a vidékről írt és amit geológiai munkatársai publikáltak, csak építő- 
anyagnak volt tekinthető ennek az utolsó monumentális alkotmánynak 
a megépítéséhez. Sorra tárgyalja benne Lóczy a Balaton-vidék geológiai 
képződményeit. Először az ópaleozoos filliteket és a kristályos mészköveket 
és a permet. Azután bemutatja egy fényes fejezetben a bakonyi triászt, 
mely nemcsak a benne kimutatott temérdek új paleontologiai anyagánál 
és számos új tektonikai részlet ismertetésénél fogva becses, hanem még 
abból a szempontból is, hogy kritikai vizsgálódásai egy már megdicsőült 
jelesünk: BöckH JÁwos régi, mintegy 40 év előtti megfigyeléseit megerő- 
sítették. Ezzel a bakonyi triász szisztémája egy oly megingathatatlan 
bástyájává lett a magyar geológiának, a melyre minden barátja ennek 
a mi szép tudományunknak büszke lehet. A jura és a kréta rögös előfordu- 
lásainak rövidebbre foglalt ismertetése után nagy hévvel fordul azután 
