ELNÖKI MEGNYITÓ. 243 
az erdélyi medence tektonikai fejlődéstörténetét. E medence ugyanis 
geoszinklinálisként fogható fel, amelyben a schlier-tenger regressziója 
és sekély öbleiben a kősónak egyes preformált mélyedésekben való képző- 
dése után bekövetkezett sülyedése folytán gyors és hatalmas szedimen- 
táció történt. A sóformáció feletti felsőmediterrán üledékek több száz 
méter vastagok, a szarmatabeliek 700—800 m, a pontusiak szintén ugyan- 
akkora vertikális méretűek, úgyhogy az egész neogén kb. 2000 méterre 
tehető. Ezen üledékek asszimetrikus redőinek keletkezése a medence DNy-i 
és Ny-i peremét alkotó régi hegység alátolására, illetve ezen irányban ÉK- 
felől történt rácsuszásukra vezethető vissza, amivel a legfelső pontusi emelet 
DNy-on való trauzgredálása, DK-en pedig kiékelődése volna összefüggésbe 
hozható. 
Minthogy a medence redőiben a kősónál régibb képződmények sehol 
a felszínre nem kerültek, valószínűnek tartja BöckH Hucó, hogy a sófor- 
máció alatti hegység tektonikája más lesz, mint magának a sóformációé 
és egyuttal az őt borító fiatalabb neogén tagoké. Nem tartja lehetetlennek, 
hogy a felsőbb szedimenttakaró alján lévő sóformáció, vagy talán direkt 
maga a kősó az, mely az egész komplexusban a csuszamlási réteget kép- 
viseli. Ez a feltevés megmagyarázná azt a feltünő körülményt is, hogy 
a neogéntakaró nem egész kiterjedésében gyűrődött, hanem, hogy az neve- 
zetesen a peremeken gyűretlen. Ilyen egységes folyamat mellett minden 
erőltetés nélkül megmagyarázhatók helyenkénti megtorlódások folytán 
a sóformáció diapirszerű redőkben való feltörései is. 
A földi gáz mikép való előfordulásának körvonalai tehát mostan 
már klasszikusan domborodnak ki szemeink előtt . . . itt azonban még nin- 
csen megállás, mert hátra van még az erdélyi medence részletes geológiai 
fölvétele nemcsak a földi gáz, hanem a szupponált petroleum, valamint 
esetleg a kálisó előfordulása szempontjából is. A  petroleumkutatásra 
BöckH HuGcó, s miként már említettem VITÁLIS ISTVÁN is elsősorban a szé- 
kelyudvarhelyi boltozatot tartja legalkalmasabbnak. 
Vita 
Gáz a nagy Alföldön és petroleum 
a Morvamezőn. 
BöckH HuGcó tartalmas jelentése utolsó lapjain a Nagy Magyar Al- 
földön szerteszét artézi kútforrások alkalmával feltárt gázömlésekre is 
ráterelve a figyelmet, — amint azt különben nemrégen PÁnrv M. tag- 
társunk 15 tette — a medence alján szintén a szénhidrogén-vegyületeket 
szolgáltató sechlier előfordulását tételezi föl. 
Felemlíti továbbá különösen a szilágymegyei Terjén folyamatban 
lévő mélyfúrást, amely a dernai aszfaltos vonulat előtti poziciójánál fogva 
