952 Dr: HILLEBRAND JENŐ 
és lapos fejtetője miatt legalább is 5 cm-rel kisebbnek kellett lennie az eddig: 
kiszámított adatoknál, azaz 155 cm körülinek kell azt vennünk ; más szóval: a 
Homo primigenius a nagyon alacsony termetű embertipusok közé sorakozik s 
ebből a szempontból beleillik a mai emberiség törzsfájába, hiszen a 
paleontologiának már említett egyik törvényénél fogva minden állatformának ősi 
tagja az ujabbnál kisebb volt. Ebből az alkalomból meg kell emlékeznem KoLLr-. 
MANN elméletéről, aki a mai embert törpe ősöktől származtatja. Ezt a felfogást 
sok buvár tarthatatlannak itéli. Részemről az említett analogiák 
alapján csatlakozom Kozrmany felfogásához, de kizárt- 
nak .tartom azt, hogy ezek a törpeósokomiár a éKomoarais 
piensek lettek volma, s hogy a mai törpe népekkel 
bármi kapcsolatban lennének, ahogy ezt KortMmaáNN fel- 
veszi. 
Foglalkozzunk ezek után röviden a fiatalabb pleisztocenkori emberi marad 
ványokkal, amelyek már mindannyian a Homo sapiens formakörébe esnek. Eze 
ket egyelőre talán három rasszba lehetne besorozni: az Aurignac-, a Grimaldi- és: 
a Cro-magnoni-rasszba. 
Az Awurignac-rassz eddigi tudásunk szerint a középső alsó aurignacicm 
emeletében lépett föl. Képviselője a Franciaországban, Combe-Capelle-ben talált 
Homo Awurignaciensis Hauserit, amelyet szintén volt alkalmam a berlini muzeum- 
ban tanulmányozni. Hz már igazi Homo sapiens. Első tekintetre nagyon emlé- 
keztet az ausztráliaiak koponyájára, amely hasonlóságot KLAArscH, az ausztrá- 
liaiak legjobb ismerője, szintén kiemeli. Végtagcsontjai már teljesen a Homo sa- 
piens formakörébe esnek. Homloka fejlett, a torusokat az arcus superciliarisok 
helyettesítik, csúcsnyúlványai már erősen fejlettek, csak az állcsúcsnak és a 
digaszterikus izombenyomásoknak formája szempontjából tüntet föl átmeneti 
jelleget a Homo primigeniushoz. De ezek nem kizárólagos sajátságai ennek a. 
fajnak, mert hasonló viszonyokat a mai vadonélőknél is találhatunk s így nem 
tekinthetjük ezeket a jellegeket olyanoknak, mint amelyek a Homo primigenius- 
hoz való tényleges vonatkozást bizonyítanák. A ballabarlangi dilu- 
viális gyermek felfogásom szerint ehhez a tipushoz áll legközelebb. 
LENHOSSÉK ! határozottan ide sorolja. 
A mentoni Grotte des enfants középső-pleisztocen aurignacien rétegeiből 
kikerült s VERNEAuU-tól leírt grimaldi rassz képviselői eddig csak innen ismere- 
tesek. Ez a rassz a mai négertipushoz rendkívül közel áll, amiről idei tanulmány- 
utamon meggyőződhettem. Főbb sajátságai a hosszú fej, az előredűlő homlok, . 
erős subnasalis prognáthia, gyöngén fejlett állecsúcs, széles állkapocság és az al- 
karnak a felkarhoz viszonyított aránytalan hosszúsága. Ezek a jellegek általá- 
ban a mai négerekre is jellemzők. 
A pleisztocénnak legfiatalabb rassza a cro-magnoni emberfajta, 
amely szintén típusos Homo sapiens. Legtöbb képviselőjét a középső és felsőbb. 
pleistocenben találták eddig. Végül még a MAsxaA-tól fölfedezett predmosti lösz- 
leletről kell megemlékeznem, amely a leggazdagabb diluviális leletek közé tartozik. 
Nem kevesebb, mint 20 egyénhez tartozó csontvázrészletekből áll, köztük tíz,. 
) Az említett értekezés, 249. oldalán. 
