A MAROSVÖLGY KIALAKULÁSÁRÓL. 
él ser erddi a st agpra ssz b aka ai ma 
szerint alapja a Medencében 
sohasemrégebbi képződmény, 
hanem mindig, végig a Maros 
üledékeiből áll. Ennek a ter- 
rásznaik az alapja ma 18 a 
Tt odlyró  arggyzazi bant aza Bindkédíji - 
részi-medencében s egyálta- 
lán nem lehetetlen, hogy en- 
nek a jobbára kavicsos leta- 
kzötdsá Sarasosg rank skót Térgsz 04) HILÉLO A 
pleisztoesén végén keletkes- 
zett. 
Nem lehet itt eléggé hang- 
S ŰLyoz ms asziba  as kilós ü éményet; 
hogysa d uinter , Ma rosa resak 
lenyeste ezt a holocén tér- 
szint s legfennebb a lenyesés 
mélyedéseibe rakta le későbbi 
üledékeit, de itt az Erdélyi 
Medencében még mindig apb- 
ban jár. Megfiigyeléseim nem 
TS jertek keteta mini szara e KOZOS get a 
terrászoknak szakadatlan so- 
Tartu rastiasa 8 8 a mes ágy! az 
itt érintettek csak mint ki- 
ragadott példák jöhetnek te- 
kintetbe. 
Így a miriszlói patak torkolatánál a 
holocén terrász élesen elválik a guimter 
üledékektől s tíz méteresnél magasabb fal- 
ban emelkedik a viz színe fölé. (L. Föld- 
tam Közlöny XXXIX. köt. 144. oldal.) 
Alapja, amely a víz színe alá nyúlik, 
nagyszemű kavics, meg vékony szürke 
agyag, erre tőzeges iszap következik, kövü- 
letekkel, ezt pedig homokos, kavicsos sárga 
agyagrétegek fedik be. Az utóbbiban sok a 
Campylaea banatica, amely ma a környék- 
ben alig hogy előfordul. Szóval az egész 
vastag rétegsor, amelybe a Maros utólag 
belevágta a medrét, ugyancsak az ő üle- 
déke és pedig a tőzeges iszapban gyüjtöt- 
tem fauna tanusága szerint 18, amely a 
következő fajokból áll: 
sZonmitotdes mtida  Müll., Petasta bidens 
HNBUY TS EI 
YNÍTLY TSZI 
MOPIIY ZS 1] 
mnfiury 
solar 
zs/ 
7 
IN58 
xfijdry 750 
nnhyaty 7565 
vételt VIZSUNT 
A fej 
A A/SVÍZ-SZIN 
ki hivatal. 
érnö 
zítette a nagyenyedi kulturmé 
0 
es 
31. ábra. A Mavrosmeder szelvénye Nagyenyeden. K 
259 
:sz, 2. Homokos agyag. 3. Agyag. 4. Homok. 5, Kavics. 6. Kék agyag. 
1], Hun: 
