260 PÁVAI VAJNA FERENC 
Chemn., Tachea vindobonensis Fér., Pupilla muscorum Müll., Limnophysa palu- 
stris Müll., Limnophysa palustris corous CGmel., Limnophysa palustris transilvamica 
Kim., Velletia lacustris L., Spirodiscus corneus L., Tropodiscus umbilicatus 
Müll., Gyrorbis vortex L., Bathyomphalus contortus L., Segmentina mitida Müll., 
Bithymia ventricosa Gray., Valvata cristata Müll., és [ossarina pusilla Gmo a 
holocén képződményének tekinthető. 
A miriszlói sikon ez az üledék uralkodik, csak a Holtmaros felé olvad össze 
a reátelepedett guinterrel, de hogy a holocén lerakódások az enyedi völgyben 
még mindig mélyebbek, mint a Maros mai feneke, azt a vízvezetéki vízre való 
fúrások igazolták, amelyek szerint a szarmata kék agyagig még körülbelül két 
méteres fiatal üledék van a Maros medre alatt. (31. ábra.) Különben a Nagy- 
enyedre vezető országút baloldalán majdnem a városig szépen kiemelkedik a 
mai ártérből az alacsony holocén terrász. 
Nagyenyed egyrésze, Marosszentkirály és Szászújfalu a holocén térszinen 
épültek. Ugyanezt mondhatjuk Tövis alsó részéről 18. 
A Gyulafehérvár—Piski között levő szakaszt részletesen nem ismerem. 
Piskitelep, Dédács és Déva egyrésze is szintén a holocén terrászon terül 
el. Piskitelep 12 m-rel magasabb a Maros színénél. Az állomás mellett a téglagyár 
kútja jól tárta föl az itteni holocén üledékeket, de sajnos, csak a Maros vízszínéig, 
amíg elegendő vizet kapott. A humuszos termő talaj alatt vastag sárga agyagot 
látunk, amely nem egyéb, mint a pleisztocén terrászokon ma is meglevő lösz 
átmosott anyaga. Ez alatt pedig az ilyen üledékeknél megszokott homokos 
kavics foglal helyet. 
Lennebb Marosnémetinél van meg az egykori holocén térszín, amely he- 
lyenként Vecel felé folytatódik. 
Branyicskán túl a cMagurew körül a pleisztocénen alul a holocén üledékek 
is megvannak. A Magura Marosbrettye felőli lábánál nagy területet fednek holo- 
cénüledékek s a sMagura Serbulun alatt is jól kivehető. Tovább Dobra körül 
és a laszói völgy torkolatánál ugyancsak megfigyeltem. Az utóbbi helyen 8 
m-rel magasabb a Maros guinterjénél. Tiszafalun felül 10 m magas ez a terrász 
s a zámi szoros kitágulásában is nagy területet borít. Birkis, Osztrov, Baka- 
mezőnél szélesen lepi el a tágas völgyet az ártér felett 10 m magasságig 18. 
És ezt így folytathatnám tovább, ha időm engedte volna, hogy lépésről- 
lépésre nyomozzam ezt a terrászt is, amelyik természetszerűen ma még a leg- 
nagyobb kiterjedésű a terrászok között s kivezet arra a hatalmas holocén tör- 
melékkúpra, amely Lippa alatt veszi kezdetét, amint azt Lóczy Lagos dr. 
szépen feltüntette geologiai térképén. 
Felső pleisztocén (városi) terrász. 
Általában húsz méterrel magasabb a mai ártér- 
nél és rendes körülmények között az alsó része szál- 
ban álló régebbi képződményekbőlsáll. Fedője helyen: 
1 Az erre vonatkozó adatokat NAGY IGNÁC főmérnök úrnak köszönhetem. 
