A MAROSVÖLGY KIALAKULÁSÁRÓL. 261 
ként a lösz, amely az őtömeges megjelenésű kövületei- 
vel Heliz hyspida, Pupilla muscorum, Vallomia pulchella, Succima oblonga stb. 
éppen úgy jellemzi korát, mint az Elephas primigentus, vagy 
Ursus spelacus. 
A felső pleisztocén terrásznak szép példája az, amelyet a Nagyenyedi séta- 
térnél és 267-es pontnál találunk meg 26—28 m magasságban a Maros nagy- 
enyedi ártere felett. A felső pleisztocén terrász ilyen nagy magasságát érthetővé 
teszi az, hogy az enyedi patak egykori törmelékkúpjából is több méter vastag 
kavics borítja. Csombord alatt azonban átcsap a Maros balpartjára és szélesebb- 
keskenyebb sávban Marosszentkirály felett elhaladva Tompaházán alul a 260 m-es. 
pont képviseli. Szentkirálynál 19, Tompaházánál 24 m a magassága. Érdekes 
az az egészen kis magaslat, amelyik Szászújfalu előtt 254 m magas és mint sziget 
emelkedik ki az ártérből. Ez a kis 18 m-es pont a felső pleisztocén térszin roncsa. 
Tövis és Alsógáld között is van egy elég széles 20—22 m magas párkány, amely 
Alsógáldon túl Vajazsdig követhető s a cVackarog oldalán Vajazsdtól Szentimre: 
felé folytatódik. Az igaz, hogy a Hunyadi templom már csak 15 m-rel magasab- 
ban fekszik a guinter térszinnél. 
Az Ompoly és Marosvölgy szögletében Borbánd felett és a temetőn át 
messze föl Sárd felé követhetjük a felső pleisztocén terrászt. Egyszóval a Vajazsd — 
Borbánd—Sárd közötti rögök körül mindenfelé megvannak a pleisztocénkorú 
térszinnek nyomat. 
Jóval lennebb Alvincen alul a vasuti sinpár nagy területen halad végig 
egy átlag 20 m magas kavicsfedőjű térszinen, amelyet bár a geologiai térkép 
ó-alluviumnak jelöl ki, magassága miatt valószínülegide kell számítanunk. 
Alkenyér és Bencenc között ugyancsak megvan a vasut mentén jellemző. 
kavicstakarójával egyben. ; 
Lennebb is bár a sűrű mellékvölgyek komplikálják a dolgot, a részletes 
bejárás után sok helyen lehetne a felső pleisztocén terrászt kijelölni. Nagyrápold 
alatt széles, lapos terület 205 m magas s így 17 m magassággal egyelőre a felső 
pleisztocén terrászhoz számíthatjuk. Ennek a völgyfenéknek folytatása Arany- 
falu felett kisebb-nagyobb megszakításokkal Marossolymos alattig követhető. 
Gyertyánosnál GAÁL megfigyelése szerint kavicsra települt  mésztufa 
fedi ! míg Kéménd alsó végénél, ahol 20 m magas kavics, ártéri iszap és homok 
meg lösz borítják. Harónál a kavicsos vörös agyag alul szépen kilátszanak a le- 
nyesett fillit ráncos rétegei. Baláta ugyancsak 20 m-re kiemelkedő térszinen 
épült, de a faluban levő kutak sokszor 22 m-ig fiatal? üledékbe vannak mélyesztve. 
A rétegsor egybehangzó bevallás szerint felülről lefelé vörös agyag, homokos, 
sárga kavics és cfehér kavics, amely utóbbi 22 m mélységből vizet szolgáltat. 
Kérdés, hogy az itt levő fehér kavics a Maros hordaléka-e, vagy öregebb képződ- 
mény? Megjegyzem mellesleg, hogy a terrász aljában, Baláta alatt néhány jó. 
vízű forrás fakad. Balátán alul a Maros kanyarulata szépen tárja föl az ugyan- 
olyan magas terrászt s itt az előbbi hellyel szemben ugyanazt látjuk, mint Haró- 
1 A gyertyámosi mésztufa pleisztocénkorú faunájáról. (A Hunyadmegyei Tört. 
Rég Társ. Évkönyve 1910. évf. 12. füz. III. old.) 
