262 PÁVAI VAJNA FERENC 
nál, hogy a terrász alapja néhány méter magasságig szálban álló kőzet, csak hogy 
ez itt nem fillit, hanem krétakorú homokkő. 
Marossolymoson alul ez a térszin az utolsó ide tartozó házaknál végződik 
és rétegzetlen lösz borítja három méter vastagon jellemző kövületeivel: Pupilla 
muscorum, Valloma pulchella, Succinea oblonga stb. Az alja 5 m mélységig ártéri 
homok és kavics. (32. ábra.) 
A Maros balpartján Ópiski egyrészét tekinthetjük a felső pleisztocén terrá- 
szon épültnek. A Sztrigy mai árterénél 18 m-rel magasabb. Szemben a piski 
rendező pályaudvarnál lemetszett tompai terrász legkevesebb 20 m magas s így 
az att feltárt kavics még akkor is felső pleisztocénkorú lenne, ha GAÁL J. dr. 
Elephas primigenius-t nem kapott volna belőle?. Az alapja kékes-szürke agyag, 
amelyet báró Nopcsa mediterránnak,? HArAvÁCs és GAÁL pedig szarmatá- 
A § 
5 
3 
ÍS) 
ÉS 
E X 
SA a 
-g Ja -— 
k/a ZS ÜLÉS 
DN ASZRee 
32. ábra. Alsó és felső pleisztocén terrászok Marossolymosnál. 
nak térképezett, illetve rajzolt $Én ebbenalevelesen elváló agyag- 
ban gazdag hal-, rovar- és növénykövület-lelőhelyre 
akadtam, amelyet ugyancsak 190 (év őszén a Magy. KIT 
Földtani Intézet részére zsákmányoltam ki. (33. ábra.) 
Szántóhalom felső végénél ennek a terrásznak a nyoma szintén megvan. 
Marosnémetinél 29 m magas a vastagon sárga agyaggal borított felső pleisztocén 
terrász. Vecel, Vulcsesd előtt és még fennebb Herepe felett is van hasonló magas- 
ságú térszin. Lesnyek alatt 18 m magas a felső pleisztocén terrász roncsa. A sza- 
kamási Corniet K-i oldalán 24 m-es a pleisztocén, agyaggal fedett párkány s a 
lennebb kiugró bazalt sziklának is van megfelelő magasságban eróziós csorbája. 
Priznik felső végén megint 18 m magas az ilyen korú párkány. Lopusnyák és 
Dobra határában a két falu között szintén megtaláljuk ezt a terrászt. Dobrán 
alul az abucsai terrász szép hosszú részlete a felső pleisztocén térszinnek. Magas- 
1 A gyertyámosi mésztufa pleisztocénkorú faunájáról. 
A m. kir. Földtani Intézet Évkönyve XIV. 1902— 5. 
3 A Hunyadmegyei Tört Rég. Társ. Évkönyve. 1910. évf. 12. füz. 
9 
