26 PÁVAI VAJNA FERENC 
nyítéka annak, hogy a zámi szoroson keresztül a felső 
pleisztocénben már átfolyt a Maros, de majd látni 
fogjuk, hogy , az alsós pilei8sztoeéómnb en , 18. man b ao ni asisó 
folyó hömpölygött át ja mar addig 18 jól kimélyesz- 
tett SZOTOSON. 
A zámi szoros alatt a Magura Ny-i lábánál elterülő szép gyümölcsös 20 m-rel 
magasabban fekszik az ártérnél s így megint csak a felső pleisztocén agyaggal 
borított terrászán járunk. Ugyancsak Zám községben magában és a régi határ- 
ház felett 18 megvan a felső pleisztocén kavicsos terrász roncsa. 
Szemben Szelcsova és Pozsoga részben szintén a felső pleisztocénhez szá- 
míitható törmelékkúpokon épültek. Innen azonban Kapriora alsó végéig a bal- 
parton számbavehető terrászok nem igen vannak, de a pozsogai Barlangocska 
34. ábra. A Maros sziklazatonyai a zámi szorosban, háttérben a Maros-terrászok és a. 
213 m. nyereg. 
(Pesteruca) és a kapriorai barlang nyílásai világos bizonyítékát adják annak, 
hogy bár a Maros völgyének ez a része tektonikus eredetű, a mai völgy helye ki 
volt töltve és a vízszín nivója itt i8 fokozatosan sülyedt, lennebb és lennebb az 
erózióval. Az említett barlangok a Marosmeder felső pleisztocén térszimét jelölik, 
tehát ilyen korúak. 
Kapriora alatt a faluhoz tartozó gyümölcsösben azonban már vörös agyag- 
gal fedett granitit szikla terrásza is van a Marosnak. Ez 20 m-rel magasabb a mai 
ártérnél s határozott bizonyítéka annak, amit az előbb mondottam. A jobbpart 
kevés jó bizonyítékát adja az eróziónak, bár itt is akadnak. Így a Petris felől 
jövő patakvölgy torkolatánál a V. Dragonics alatt kiugró erdős szikla körülbelül 
20 m magas, diabáz sziklarész. Jóval lennebb Gyulicánál a 205 és 206 m-es pontok 
alatt terrász részletek vannak szintén, amelyeket vastagon fed fölfelé babérces 
1 Pávai VAJNA FERENC dr.: Néhány újabb barlang ismertetése. ( Földt. Közl. 1911.) 
