A MAROSVÖLGY KIALAKULÁSÁRÓL. 265 
agyag, de a szélen, a városi terrász magasságában kavicsot találunk a szálkőzetre 
települve. A batucai templom szintén 20 m-rel magasabban épült az ártérnél. 
A balpartra térve megint vissza a vasborsós agyag nagy területeket borít be s 
így csak inkább sejti az ember, hogy meddig tart a felső pleisztocén terrász. 
Valemáre és Kápolnás között, Birkis felett Vörösmarton át Ostrov felett halad 
el az a lapos terület, amely átlag 30—834 m magas, de aligha nem éppen olyan 
vastag a babérces agyag rajta, mint amennyivel magasabb a városi terrásznál. 
Bottánál azonban már vékonyabb ez a szubaerikus lerakódás s így a felső pleisz- 
tocén terrász sem magasabb sokkal a rendesnél: 24 m magas. Ilyen magasság 
körül a Marosvölgyébe kiugró Tocalu erdős lábán 18 megvan az ennek megfelelő 
erózió nyoma. A batucai szoroson túl Lalasinc falu felett a temető és a hozzá 
csatlakozó egymagasságú párkány 27 m magas, amit szintén érthetővé tesz az, 
hogy az alapkőzetet vastag kavics és vasborsos agyag takarja. A kavics között 
sok a fényes kavics. Belotincnál a szálkőzeten agyagos kavics van 20 m-rel maga- 
sabban, mint az ártér, de fölfelé vastag babérces agyag fedi, úgy, hogy tetemes 
magasságot ér el. Sokkal lennebb a hosszuszói Dealul Viilor alatt 25 m-es párkányt 
találunk. A lippa-solymosi szoros felett a Poena lunga alatt ugyancsak szép az e 
korú terrász, csakhogy 80 m-es magasságával elüt a városi terrásztól, de ha bele- 
nézünk az itt levő aknaszerű fazekasagyag gödrökbe, meggyőződhetünk arról, 
hogy ezt a magasságkülönbséget semmi egyéb nem okozza, mint a terrászt fedő 
vastag kavicsrétegek és fazekasagyag lencsék. A szoros keleti végén előre ugró 
213 m-es erdős csúcs szintén magán viseli a felső pleisztocénkorú erózió nyomát. 
De visszatérve megint a jobbpartra, szép felső pleisztocén terrászt találunk 
a kaprucai temetőnél. Berzováig ennek a nyoma még többször kisért s közvet- 
lenül Bezova község felett a 219 m-es pont alatti patakvölgy torkolatánál a szál- 
kőzetből álló terrászt kavics borítja, amelyet metgin vastag babérces agyag fed 
be. Az odvosi templomtól ÉK-re szintén van nyoma ennek a terrásznak. A milovai 
állomástól E-ra, az út feletti elhagyott kőbánya tetejében ugyancsak a városi 
terrász magasságában folyóvizi kavics van föltárva. Lennebb haladva sokat- 
mondó az az elég nagy terjedelmű terrász, amelyik közvetlenül a lippai szoros 
felett a Zsernovi patakvölgy végénél terül el szemben Erzsébetkirályné fáival. 
Ez mintegy 22 m magas s amíg magva eródált szikla, két oldalán a patakok sok- 
szor hatalmas tömbökből álló durva törmelékét találjuk, amelyet a részletes geo- 
logiai térkép óriás kavicsnak jelöl ki. Az egészet vasborsos agyag borítja. 
A hippacsroly mojs 11 iszior os etelettetekliat sziímtén az 
egész Marosvölgyén végig megvan a felső pleisztocén, 
vagy városiíterrász s Így épen úgy, mint a fennebb levő 
SZOT öjstolkkon a tree me ast an Maaors " manit miki alan ai SaNémtar ey 
folyó halad át a pleisztocén második felében. Egészen 
természetes hogy ha alippa-solymosi szoroson felül 
a Marosvölgyében végig meg vannak a felső pleisz- 
torcén 66 Te ZUÜYZOK azt mér 9" Ot VB, ! ahrométt ek torni küs" 10 
lyamatok szabták ömegmírányát, mint a /ám kKaprióra 
közötti részen, akkor az eróziós solymosi szorosban 
is valaminő nyoma meg kell legyen ennek a térszin- 
nek, amint hogy meg is van. Ha jól megnézzük a solymosi várrom 
Földtani Közlöny. XLIV. köt. 1914. 18 
