266 PÁVAI VAJNA FERENC 
alatt és Solymos falu felett kiugró sziklákat, meg a mellékpatakok torkolatát, 
akkor éppen úgy megtaláljuk a városi terrász nyomait (35. ábra.), mint ahogy 
megvan a baloldalon a 213 m-es pont alatt és lennebb a lippai Kálvária-utca 
elágazásánál a kálvária alatt. Az utóbbi helyen a terrász fedőjében kavicsot 
találunk és csak erre következik a lösz és vastag vörös, gyéren vasborsos agyag, 
amely itt nagy elegyengetést csinált. Szemben a máriaradnai oldalon a császár- 
emlék ugyancsak a városi, vagy felső pleisztocén térszinnek megfelelő területet 
borító hatalmas óriás kavics komplexuson épült. Ez a kavics a további vizs- 
gálatok folyamán valószinűleg jórészben a máriaradnai patak hordalékának 
fog bizonyulni, amelyet mint törmelékkúpot rakott le a pleisztocén közepén s 
így a felismerhetetlenségig magasra emelte ezt a terrászroncsot, amelynek már 
jóval kevesebb kavicscsal borított folytatása ott van Máriaradna alsó végénél 
SOIYMOSI VÁrTUrn? 
35. ábra. Terrásznyomok a solymosi Maros-szorosban. 
a — granitit, b — krist. pala, c — holocén üledék, 
s természetesen még messze követhető a hegység peremén és a Maros régi hatal- 
mas törmelékkúpján. (35. ábra.) 
Alsó pleisztocén (fellegvári) terrász. 
Ennek a terrásznak átlagos magassága fedővel 
együtt 60 m, alapja mindig régebbi kőzet. Jellemzik 
az Elephas primüúgeomnius és Bison [DILBCGUS, "V/AKANAKAT 
a kövületes lösz Rildöntendő, hogy a tobb h edlyniők 
emlegetett 40 m-es terrásztól vajjon nem csak tetemes 
fedője különbözteti meg? 
Megint csak bent a medencében kezdem a fölsorolását az egyes jellemző 
előfordulásoknak. 
Marosgombás ezen a terrászon épült, tetején kavics és vékony kavicsos 
sárga agyag van. Gombás felett és le Apahidáig egyenletesen sík hatalmas da- 
