A MAROSVÖLGY KIALAKULÁSÁRÓL. 2967 
rabja ez az alsó pleisztocén völgyfenéknek. Apahidán alul kissé összeszorul ez a 
térszin s lassan alászáll Csombord felé, ahonnan kezdve a felső pleisztocén ter- 
rász foglal el nagyobb tért az előbbivel szemben. 
A jobbparton Gombás felett Miriszlónál a ref. temetőnél maradt reánk 
egy tanuságos kis alsó pleisztocén terrászrészlet. Magassága 52 m s kavicsra tele- 
pült, majdnem kilenc m-es lösz fedi az ő jellemző rétegzetlenségével és száraz- 
földi felső pleisztocén csiga faunájával. Ezzel a képződménnyel más belyen! 
foglalkoztam részletesen s most csak annyit jegyzek meg, hogy felső pleisztocén 
faunája és az alsó pleisztocén terraszon való előfordulása már magába véve is elég 
bizonyíték arra, hogy lösznek ismerjük föl. A miriszlói patak mentén éppen úgy, 
mint az örményesinél, az alsó pleisztocén völgyfenék messze fel követhető, a ho- 
mokos szarmata üledékek híven megtartották. A nagyenyedi sétatér felett az 
alsó pleisztocén terrásznak csak nyoma van meg az Őrhegy oldalában. Ezen az 
oldalon jól megtartott hasonló korú terrászmaradványt csak Tövisen felül, a 
Müller-tanya felett találunk, ahol megint finom folyóvízi homok és vastag lösz 
borítja a hajdani völgyfeneket. A lösz itt is felső pleisztocénra jellemző faunát 
zár magába. Maga Tövis község körül is megvannak ennek a terrásznak a nyomat. 
Krakkónál is van egy 44 m-es párkány. 
Gyulafehérváron alul Piskiig, amint már jeleztem, a terrászokat nem is- 
merem s a térképről bajos az ottani viszonyokból tiszta képet alkotni. Csak utalok 
arra, hogy Sibisán és Lámkerek között 59—61 m-es térszint látunk, amely éppen 
úgy megfelel a fellegvári terrásznak, mint lennebb Balomirral szemben és Szász- 
városon felül levő lapos területek, az alsó pleisztocén terrásznak megfelelő magas- 
ságban. 
Nagyrápold és az Aranyi-hegy között vastag édesvizi mészköves lerakódás 
borítja az alsó pleisztocén terrászt s így érthető 69 m-es magassága. Ezen az ol- 
dalon a kéméndi ruamun templom áll 60 m magas terrászcsücskön. 
Szemben Szentandrás felett vonul el a Cserna jobbpartján fölfelé egy tér- 
szin, amely 248—250 m Adria feletti magasságban a fellegvári terrász magasságát 
éri el. , 
Déva alatt Marossolymossal szemben az út ugyancsak 60—62 m magag 
terrászra kanyarodik fel, amelynek krétakori alapkőzetét kavics és ártéri iszapra. 
emlékeztető rozsdás sárga agyag fedi. (IL. 4. ábra.) A veceli patak és a Maros 
völgyeinek keleti szögletében 56 m-es szikla terrászcsücsök van. A jobbparton 
pedig a branyicskai hid felett szépen megvan az alsó pleisztocén terrász lekopott 
maradványa (36. ábra), amelynek folytatása lehet az a kavicssáv, amelyet 
PAPP KÁRoLnY dr. Bikó felé térképén szépen kijelölt. 
A Magura sirbului alatt 55 m-rel kiemelkedő sziklás párkány van. Bács- 
falunál is vannak nyomok. Jóval lennebb Tataresden felül fülke jelzi 60 m körüli 
magasságban, hogy valamikor itt is járt a Maros. Bursukon felül és felett ennek 
a terrásznak agyaggal borított darabjai ugyancsak megvannak, bár itt az om- 
lások sok munkát adnak. 
Visszatérve a balpart peremére, Lesnyek 282 m-es pontja az alsó pleisz- 
1 PÁvAI VAJNA FERENC dr.: Az Erdélyrészi Medence löszfoltjairól. (M. kir. földtani 
int. 1909. évi jelent.) 
J kel 
