2968 PAVAI VAJNA FERENC 
tocén lenyesett térszindarabja, amelynek folytatása a 398 m magas pont alatt 
s kinyomozható. Szakamáshoz közeledve a Marosbrettyével szemben előreugró 
bazalt szikla teteje 50 m-re emelkedik ki a guinterből s így szintén nem egyéb, 
nint a fellegvári terrász tanuja. (37. ábra.) A marosillyei komppal szemben is 
van ennek a terrásznak nyoma. Lapusnyákon alul a 60 m-es terrász jól kivehető 
S fedője kavics és agyag. 
Dobra felső vége felett a patak és Maros keleti szögletében és Dobrán alul 
. zsidó temető felett ugyancsak kavicsos, agyagos nyomait láthatjuk ennek a 
völgyfíenéknek. 
Bár Tiszafalu körül 15 vannak olyan pontok, amelyek az alsó pleisztocén 
terrász maradványát rögzítik, az itteni omlásos területen csak hosszas körültekin- 
36. ábra. A branyicskai szoros, a Maros mellett, az alsó pleisztocén terrász 
maradványaival. 
tés után jelölhetnők ki azokat. De biztosabb adatokat szolgáltatnak azok az 
előreugró erdős hegylábak, szögletpárkányok, amelyek a zámi szorosban levő 
tágulat két mellékárkának torkolatánál maradtak meg a sarokban az által, hogy 
a kétféle víz bevágott mellettük. 
Ezek átlag 40 méterrel magasabbak a mai ártérnél s nézetem szerint az 
egykori patakmedrek sziklatalpát jelölik. Lennebb az ujonnan bevágott út 
felett ugyancsak ott függ egy művelés alatt álló fülke megfelelő magasságban. 
S ha most a tulsó oldalra csolnakázunk át, akkor a vasút felett ugyan- 
olyan magasságban sorban megtaláljuk azokat a kiugró sziklácskákat, amelyek 
a hely szűke és a nagy utólagos erózió miatt ugyan kialakult terrászt nem mu- 
tathatnak, de éppen elegek arra, hogy fölismerjük bennük a fennebb megfigyelt 
alsó pleisztocén völgyfeneket. 
Mindezekhez járul az-a körülmény, hogy a zámi Magura DK-i oldalán 
levő fülkék között van olyan is, amelynek mai magassága 52 m legalább is. (36. á.) 
Természetesen ilyen helyen terrászt fedő kavics vagy más üledék nem 
