274 ; PÁVAI VAJNA FERENC 
Ezt az oki összefüggést látom kiegészítve akkor, amikor a kapriorai szoros 
esetében reámutattam a homogén mészköveknek a heterogén granitittal szemben 
való háttérbeszorulására. 
A természettudományoknak alapigazsága, hogy ok nélkül semmi sem tör- 
ténhetik, ez alul még a folyómedrek sem kivételek. A lefolyó vizek útjá- 
nak irányát els ő "sjorbamsaut elsz imitt orma keie a "a smiedsine 
ágyat alkotó kőzet minősége szabja meg, hogy ez így van, 
mondhatnám élő példa rá a Maros völgyének itt leírt szakasza, amiért ebben a 
kérdésben határozottan tiltakoznom kell SaAwrxcki dr. felfogása ellen. 
Az elmondottakban azt hiszem sikerült még egyszer reámutatnom, hogy 
a Maros völgyének két medence közötti szakasza erózióval kivájt völgy s olyan 
fatal tektonikai mozzanatok, amelyek a Maros lefutásának szabad utat enged- 
tek volna, sehol ezen a szakaszon nem észlelhetők, mert ha voltak is valamikor 
ilyenek a Déva alatti szorosban vagy más helyen, azokat vagy elegyengették a 
későbbi képződmények, vagy olyan csekély mélyedést adtak a vízválasztón, 
amelyek a Medence pliocén végi vizét nem vezethették le. 
Ez ellen szól különben is GaáLr! és saját megfigyelésem, amelyek az 
Erdélyrészi medence felé folyó ősi patak nyomaira vonatkoznak, csakhogy én a 
pliocén végére vagyok hajlandó tenni ennek a pataknak a munkáját a plostina 
kavicsokhoz való viszonyáért s így nem 18 a pannoniai tóba vezetem, hanem 
lejtési viszonyaiból kifolyólag csak a Déva-Piski közötti medencébe torkollanak, 
gondolom azért is, mert a tulajdonképenmi Erdélyi Medence és e között még 
sejtek egy régi vízválasztót. 
Erre a helyre vonatkozólag GaáLlal szemben még egyszer hangsúlyoz- 
nom kell azt, hogy Aranytól Branyicskáig nem egy terrász van, hanem a holo- 
cénen kívül még kettő és pedig a felső pleisztocén Gyertyánostól Marossolymos 
alattig és a másik oldalon is azokon a helyeken, ahol leírtam az előbbiekben, de 
meg van az alsó pleisztocén is, amint az Marossolymossal szemben a balparton 
szépen megmaradt s átlagban 60 m-rel magasabb az ártérnél. (32. ábra.) Fen- 
nebb meg ugyanolyan magasságban ott van a Cserna jobb partján a 150—148 m-es 
térszin s a Maros balpartján a 247 m magas pont Kéméndnél, amely utóbbiak 
alsó pleisztocén kora mellett az első magassága bizonyít. Tehát a pleisztocén 
elején a Maros már keresztülfolyt a Déva alatti szoroson is. 
Itt kell, hogy utaljak arra a régi megfigyelésre, amely nekem is szemembe 
ötlött, hogy a Sztrigynek, ellentétben a Marcssal, nem két, hanem három pleiszto- 
cén terrásza van. Tompa község mellett a piski rendező pályaudvar részére az első. 
egy részét lemetszették s amint már jeleztem, 20 m magas és fedő kavicsából 
Elephas primgemius került elő, tehát típusosan felső pleisztocénkorú s így a Maros. 
Déva körüli hasonlókorú terrászai ehhez csatlakoznak és fordítva s nem a máso- 
dikhoz, amelyik 36 m-rel magasabb a Sztrigy árterénél. E fölött van a harmadik 
250 m abszolut magasságban, ez 57 m magas s teljesen megfelel, sőt összeolvad 
a Maros 60 m-es fellegvári terrászrészletével. Ezen felül a 270 m-es térszin talán 
a Déva környéki plostina kavicsos térszinhez tartozik. 
1 Földrajzi Közlemények XXXVIII. köt. 1910. VIII. füz. 
