A MAROSVÖLGY KIALAKULÁSA. 279 
Óriás kavicsok a pleisztocénban. 
Nem hagyhatom szó nélkül azt a megfigyelésemet sem, hogy ahol 
volt alkalmam látni, mint Kaprucánál, a felső pleisztocén terrászon, Solymos 
felett a Zsernovi patakvölgy torkolatánál szintén ilyen magasságban, meg a 
máriaradnai császáremléknél, határozottan óriás kavics van rajta a felső 
pleisztocén terrász magasságának megfelelő térszínen. Igaz ugyan, hogy ezek 
valószínűleg nem egyebek az ott torkolló patakok durva anyagú törmelék- 
kúpjánál, amelyeket a Maros elmetszett, még sem tekinthetjük számbavehetően 
idősebb üledéknek ezeket a kavicsokat a felső pleisztocén terrásznál, mert akkor 
miirtettttit er 1 
FEEL E Ért] 
Eszes 
38. ákra. Szkématikus rajz a pleisztocén óriás kavics korának megállapításához. 
ezeknek a patakoknak erózióbázisa már a Marosvölgy volt s nem lehet másról 
szó , mint arról, hogy a Marosnak a pleisztocén közepetájára eső pihenési szakaszán 
belül, amíg a folyó a széles völgy baloldalán mozgott, a jobboldalon felhalmozó- 
dott patakok törmelékkúpja a Marosvölgy fenekén, amelyet azután a jobbol- 
dalra visszatérő Marosmeder megint elmosott, levágott. (L. 38. ábra.) Csak így 
érthető meg ezeknek az elmetszett térszíneknek közel egyforma magassága. 
Szóval az ezeken a helyeken levő óriás kavics felső pleisztocénkorúnak vehető 
már s így megkülönböztetendő a magasabban fekvő régebbiektől, amelyeknek 
lehet egyszerű átmosottja is, bár kétségtelen, hogy időszakos, nagyesésű hegyi 
patakok minden időben s így ma is csak durván koptatott óriás kavicsot hoznak 
magukkal és halmoznak fel. 
