280 PÁVAI VAJNA FERENC 
Ami pedig a Maros terrászain észlelt kavicsokat illeti, azok erősen legöm-— 
-bölyített kemény kőzetekből valók, s közöttük sok olyant találunk, amelyik többé- 
kevésbé fényes, vagy volt fényes és ezt csak a mélyedések árulják el, ahol amíg 
a kiemelkedéseken lekopott az utólagos görgetés alatt a fényesség, változatlanul 
megmaradt a görgetés előtti hábitus. 
Az utóbbi körülmény mindenesetre arra utal, hogy nem ott azon a helyen 
fényesedtek ki, lehetséges, hogy a pliocén plostinakavicsokból származnak, lehet- 
séges, hogy máshonnan. De tény az is, hogy a Maros mai kavicsai között 15 akad 
fényes kavics csakhogy ezeket mindig valamelyik közeli fényes kavicsot tartal- 
mazó területről mosták be a patakok olyan rövid pályán, amelyen a keményebb 
kvarcféleségek nem koptak meg, mert az igazi folyóvizi kavics tudomásom sze- 
rint nem fényes, hanem mindig matt. Fényes, vagy utólag koptatott kavicsokat 
találtam Déva környékén, Lapusnyáknál, Laszó és Tyej mellett, a Zámi-Ma- 
gurán és környékén, Kapriorán, Gyulica alatt, Lalasincnál, Berzova és Belotinc 
mellett, Lippa és Máriaradna vidékén. 
Végül még egy megfigyelésemről kell itt beszámoljak, amelyik a felső me- 
diterrán üledékeknek egy újabbi előfordulására vonatkozik Zámon alul a petris- 
szelistyei tágas völgy jobboldalán. Szelistye falu alsó részén levő mély oldalárok 
mentén az utolsó házak közelében, az árok jobb partjában, diabazra települve 
homokos kavicsot találtam, helyenként szilárdabb homokkőpadokkal. 
Papp KÁRory dr. 1901. évi jelentésében ezen a tájon pliocén (?) ka- 
vicsot említ s egyenesen azért mentem ide, hogy ezt összehasonlítsam a déva- 
vidékivel, de e helyett hosszas keresés után kisebb nagyobb Ostrea teknődara- 
bokat egy Terebratula búbot, amely hasonlít az Erdélyben kőzetalkotó gramdis- 
simus-hoz, meg egy vékony héjú Brachopoda ép teknőjét találtam benne. Az 
utóbbi különösen meggyőzött arról, hogy itt nem pliocénbe bemosott mediterrán 
kövületekkel van dolgom, mert akkor ez, a durva üledékben nem maradhatott 
volna meg, hanem a PaPP KáRorytól Zámnál megfigyelt felső mediterránkép- 
ződmények folytatását fedeztem fel. 
Ezen a helyen is köszönetet mondok a Mh. Földtani Társulat Választmá- 
nyának, fogadják hálás köszönetemet továbbá mindazok, akik lehetővé tették 
számomra ezt a tanulmányt és akik adataikkal és útbaigazításaikkal szívesen 
támogattak. 
judapesten, 1911 április 5-én. 
