A TALAJ ELEMZÉSÉHEZ HASZNÁLT FORRÓ SÓSAVAS KIVONAT KÉSZÍTÉSI MÓDJA. 283 
Ha tehát két óránál hosszabb oldási időt választunk, akkor HISSINK és 
VESTERBERG ellenvetései természetszerűleg elesnek. 
Dr. HisSSINk munkáiból azonban kitűnik, hogy ő a talaj jellemzésére VAN 
BEMMELEN módszerét választja és ajánljai BEMMELEN szerint pedig, miként 
tudjuk, a talajalkotórészeket két csoportba oszthatjuk. 
1. A nem koloidrészek; ide tartoznak a kvarc, a szilikátok kristályos ré- 
szei, az egyszerű sók, mint pl. a kalciumcarbonát, a különböző foszfátok, klori- 
dok és szulfátok ; 2. A kolloid alkatrészek. Ezekhez számítja ; a) a humuszanya- 
gokat ; b) a kolloid vasoxidot; e) a kolloid kovasavat és d) az amorf kolloid szi- 
likátokat. 
BEMMELEN kémiai módszere HISSINK szerint odairányul, hogy az elmál- 
lott szilikátok mennyiségét és összetételét meghatározza. Az elmállási szilikátokat 
BEMMELEN egymástól szét nem választható kémiai egyedek rkomplexums-ának, 
helyesebben ú. n. abszorpciós vegyületek, mechanikai keverékének minősíti. 
Itt mindjárt megjegyzem, nogy ezen nézetet újabban (Gaws kisérleti és 
elméleti alapon megtámadta.? VAN BEMMELEN módszerének alapgondolata, az, 
hogy erős kénsav az elmállott szilikátokat (Verwitterungssilikates V. S. jelölve) 
feloldja, míg az el nem mállott szilikátokat nem oldja. Az elmállott szilikátok 
komplexumát még további két csoportba osztja fel: 4) komplexumra, mely a 
tömény sósavban oldható részt és B) komplexumra, mely csak a kénsavban 
oldható részt tartalmazza. Az 4) komplexum nyerésére 10 gr talajt 150 ca 1-9 
fs.-ú sósavval két óráig forralunk. Fentemlített értekezésében HISSINK követ- 
kezőképen nyilatkozik : 
(A sósav töménysége és a forralás ideje tárgyában it kissé megállapodni 
kívánok. : 
A sósavval való főzés célja, miként már megjegyeztem az 4 és B kom- 
plexumok szétválasztása. Ha a talajt a sósavval való első oldás után újból sósavval 
főzzük és ezt a műveletet még harmadszor is megismételjük, azt tapasztaljuk, 
hogy ez a szétválasztás némileg sikerült is. Természetesen a sósav-oldást minde- 
nik esetben a kiválasztott kovasav-lúgban való oldásának kell követnie. A e(Ge- 
schiebelehmv-et elemezve, azt tapasztaltuk, hogy a másodszori oldáskor a sósavban 
csak kevés szilikát oldódott, és annak összetétele nagyon különbözött az először 
feloldott összetételétől és inkább a B komplexum szilikátjához hasonlított. Igy 
a sósawal való két órai főzéssel bizonyos mértékig egy végpontot érünk el. Ebből a, 
jelenségből, hogy t. i. erős sósavval való két órai forralással bizonyos mértékig 
olyan végponthoz jutunk, melyen túl már csak kénsav old fel újabb szilikátokat, 
indokoltnak látszik az, hogy két különböző talajkomplexum előfordulását fel- 
tételezzük. 
LEoporp G. H. a cKBeobachtungen über die chemische Zuzsammensetzung 
des Geschiebelehms in niederlándischen Diluvium, mit besonderer Rücksicht 
t Dr. HISSINK D. J.: cDie kolloidalen Stoffe im Boden und ihre Bestimmung. Ver- 
handl. d. II. Agrogeologenkonferenz 25 —54. oldal, úgy Bemerkungenben is, 1911 április 
hó 27-ről. 
Gawss R.: Über die chemisehe oder physikalische Natur der kolloidalen Tonerde- 
silikate. Centralbl]. f. Mineralogie, Geologie und Paleontologie 1913. évf. 22. és 23. szám. 
íg 
