286 Dr "SIGMOND ELEK 
részletes kémiai elemzés alapján kutatni fogjuk, hogy mennyire lúgozódott 
ki a talaj a felső alluviális rétegben, és azt sem lehet közömbös tudni, hogy milyen 
gazdag a talaj tápanyagkészlete. 
Értekezéseimben, melyek a részletes talajelemzéssel foglalkoztak, igye- 
keztem HiLGARD nézeteit továbbfejleszteni. Értekezésemből, mely a talaj és 
ásványok összetételének egy új terminológiájáról! szól, kitűnik, hogy a talaj 
chemiai jellemzése csak úgy lehet teljes, ha az összes ásványi talajalkotórészek 
grammegyenértékarányait megállapítjuk. Ezen módszer alkalmazásakor? rá- 
mutattam a kémiai elemzés fontosságára és nemcsak elméletileg, hanem gya- 
korlatilag ezt be is bizonyítottam. 
Ezen gondolat alapján javasoltam a II. agrogeologiai konferencián HIL- 
GARD módszérét a talajok kémiai jellemzésére. ATTERBERG felszólításában azzal 
az ellenvetéssel élt, hogy LouGHRIDGE kísérleti eredményeiből azt látjuk, hogy a. 
monoxidok zöme már az első nap elteltével feloldódnak és hogy az ami ezután 
oldódott, főképpen kaliumoxid, aluminiumoxid és kovasav volt, vagyis az oldás 
meghosszabítása következtében csak kálium földpát, esetleg kalciumcsillám 
oldódott még fel, amelyek csak nagyon nehezen oldható talajalkotórészek. Körül- 
belül hasonlókép nyilatkozik dr. Wirey H. W. a -Primciples and Practice of Agri- 
cultural Analysis, Volume I. -Soil c. könyvében (391. old.) és valószínűleg ez 
lehetett oka annak is, hogy hivatalos amerikai módszerben az öt napig tartó 
melegítés helyett, csak 10 órás melegítést fogadtak el, mely módszer, miként. 
HirnGaRD könyvében megemlíti, KEpziE-től ered (Ibid. 343 és 375. old.). 
VESTERBERG az előbb említett 1913 szept. 16-iki levelében az oldási időre 
vonatkozólag következőket írja : 
Egy órai forralást javasoltam, de ha EISSINK és mások két órát javasol- 
nak, nincs ellenvetésem, azonban semmiesetre sem helyeslem az öt napos heví- 
tést, miként ezt HILGARD javasolja. Mert ha ez esetben HILGARD azt 18 tapasz- 
talta, hogy az egy természetes határ, akkor 18 ez csak látszólagos és véletlen lehet 
(ha pl. a talajban az el nem mállott ásványok csak kvarcból állanak). 
Ha azonban úgy járunk el, miként v. Posr, majd VAN BEMMELEN, HISSINK 
és én (lásd Verhandl. 47. oldal),? hogy a talajalkotórészeket a sósav-, 111. kénsavban 
való oldhatóságuk alapján két határ (vAN BEMMELEN A és B komplexum) közé 
osztjuk, akkor nagyon indokolt, hogy a sósav hatását szükségen felül ne nö- 
veljük. 
VESTERBERG ezen megjegyzésére sem adhatok más választ, mint amilyet. 
már előbb adtam, mikor vAN BEMMELEN módszerét tárgyaltam. ÁLTERBERG és 
WxirEY ellenvetései szükségessé tették azonban, hogy LoucHRiDGE kísérleteit 
1 D. A. DE SIGMOND dr. : -Antroduction of a new terminology in indicating the che- 
mical composition of minerals and soils; Int. Mitt. f. Bodenkunde II. sz. kötet 1912. 2. és 
3. sz. füzet. 
2 Lásd értekezésemet: Über die Bedeutung der chemisehen Bodenuntersuchungen 
der I. Agrogeologiscehen Konferenz Budapest 1909, továbbá: cErfahrungen über die Ver- 
besserungen von Alkalibáden;, Int. Mitt. f. Bodenkunde I. kötet (1911.) 1. füzet. 
3 Alighanem íráshiba 94 lap helyett a Verhandl. d. II. int. Agrogeologenkonferenz 
Stockholm. 
