294 ZSIGMONDY ÁRPÁD 
korszakokban 18 megtörténhetett és alkalmat adhat a vasnak oldatból való kicsa- 
pására. Az igazság kedvéért meg kell azonban jegyeznem, hogy a konglomerat 
szemei sem teljesen gömbölyűek, sem pedig héjjas szerkezetet nem mutatnak. 
A mostani állapot azonban a szóbanforgó terület folytonos mozgásban 
levésével és a surlódással magyarázható. 
Az atalanti-psaknai vasércterületen levő vasércbányák kezdete és fejlő- 
dése alig nyúl vissza 20—25 évre. TELLER az 1880. évben közzétett felvételi 
jelentésében csupán a Psakna melletti vasércelőjövetelről tesz említést. 
A kerületbeli vasércbányák termelését, melyek, úgy mint a többi görög- 
országiak, csupán kivitelre dolgoznak (leginkább azért, mert Görögország tüzelő- 
anyag híjján van), a következő összeállítás mutatja tonnákban kifejezve. 
T900SD aa set este két sgt 251.000 tonna 
1907-D8N SEN ZT Set ez elet 382.000  K 
TOOSZDÁN SEVEN SZ Ata evez SK e 190.000  K 
9009-BEN SRYYEE Teszt te 110.000  K 
T9TOZBON SEM Két ta IROTz ee V EK 180.000  ( 
EJT SDEM ő st ese Erste TNS TS7:049 e 
T9A2EBEN Só stosztei öt ese ÖVET Á DTS ZER 
A termelés visszaesése 1908-ban az amerikai vaskrizisnek tudandó be, 
1912-ben pedig a háborús időknek. 
E vidékről végre megemlítem, hogy Psakna és Cholkis között, chromérec 
látszólag mint magnatikus kiválás a szerpentinben fordul elő és egy ideig bányá- 
szat tárgyát képezte. Állítólag a miveletekkel a tenger színe alá jutottak, víz- 
betörés miatt a további bányászkodást abba kellett hagyni. 
II. A Kakosalesi melletti vasércelőfordulás. 
Kakosalesi, Athen és Theba között 156 m t. m.-ban fekvő kis falutól 
14" 10" irányban felfelé húzódó völgyben 250 m magasságig a falu felett, külön- 
sgú vasérc fordul elő, 
( 
böző kutatásokkal az előbb említettekhez hasonló minőség 
oD 
y 
g 
7 
igen szabálytalanul. A 2—4 m vastagságú vasércfekvet anyakőzete felső kréta- 
hej 8 t 5 ú 
korbeli mész; a fekvet feküjétől kisebb-nagyobb távolságban van az e vidékre 
jellegzetes szerpentin. A vasérc vegyi összetétele (lásd mellékelt táblázatot) és 
fizikai tulajdonságai majdnem azonosak az atalanti-psaknai vasércélével s így 
feltehető, hogy genezise ií8 azonos amazokéval. 
III. Az Athentól nyugatra található vasércelőfordulás. 
Mint ismeretes, Lepsius Attikát földtanilag felvette és 1:25,000 méretű 
geologiai térképe közzé van téve. A szóbanforgó terület a mellékelt térképen van 
kitüntetve, ahol a vasérc a cWeldberog, cZiegenbergy és a Hagios Elias rom tájékán, 
a felső krétakorbeli meszek között fordul elő, az athen—eleusisi szent út, továbbá 
Pireus mellett. Irről a két előfordulásról Lepsius idézett művében említést 
nem tesz ; a feltárások újabbkorúak. 
