ISMERTETÉSEK. 
1. Táuber Antonia : Középeurópa harmadkori vulkán- 
területeinek helyzete és viszonya az azonos korú tenge- 
rekhez és nagy tavakhoz. ! térképvázlattal és 2 szövegközti ábrá- 
valt áNedes ahoz TMSEG KÜ Beülő B: . 46. (49438 
Amennyiben a jelenkor vulkánjai nagyobbrészt szigeteken, vagy ha a kon- 
tinensen is, leginkább a tengerpartokon vannak, a kutatók már régen igyekeztek 
a vulkánizmust a tengerrel, illetve a tengervízzel kapcsolatba hozni. Szerző azt a 
kérdést veti fel, vajjon az elmult geologiai korokban minő viszony mutatható 
ki a vulkánok és az egykorú tengerek közt. A következőkben bő irodalom alap- 
ján sorra vizsgálat alá veszi a magyarországi, a csehországi, a franciaországi és 
a németországi tercier-vulkánokat. Fejtegetéseiben főbb vonásokban megemlé- 
kezik az egyes vulkáni területekre vonatkozó ismereteinkről: a vulkáni termékek 
kőzettani minőségéről ; geologiai kifejlődéséről ; figyelembe veszi a vulkáni terület 
nagyságát, a kivetett anyag mennyiségét; a fősúlyt természetesen a vulkáni 
működés idejében uralkodott hidrografiai viszonyokra helyezi s ebből a szem- 
pontból az erupció kor meghatározására és az azonos korú tenger partjainak 
az erupciótól való távolságára, valamint az esetleges tavak létezésére. Mint a 
geologiailag legjobban ismert vulkánokkal, a magyarországiak rajzával kezdi 
meg munkáját, különösen BöckH J., BöckH H., HOFMANN, KocH, Lóczy, PÁLFY, 
SCHAFARZIK, SZABÓ és SzápEczkvY munkáira támaszkodva. A következő három 
csoportban tárgyalja: 
I. Középmagyarországi vulkánterület: 1. a selmeci-, 2. a visegrádi csoport, 
3. a Cserhát, 4. a Mátra, 5. az Eprejes-tokaji hegylánc. 
II. Keletmagyarországi vulkángyűrű, amely a Vihorlát-Gntin hegységből, 
a Trojagából, a Rodnai havasokból és a Kelemen-Hargitta vonulatokból áll. 
III. Kisebb vulkáni egységek: Az Erdélyi-Érchegység, a 
krassó-szörényi vonulat s egyes periferikus erupciók Morvaországban és Galiciá- 
ban s a bazaltok három, egymáshoz hasonló csoportja és pedig a váci-, a balatoni 
és a stájerországi csoport. 
Ezután egy a magyarországi vulkánizmus korviszonyaira vonatkozó feje- 
zet után a részletesebb tárgyalást az egyik legjobban ismert andezit-vidédünk- 
kell aCserháttal kezdi meg. Ez 100—200 m relativ magasságú 30 km hosszú 
és 16 km széles az alsó mediterránban történt sülyedésokozta törések mentén 
tódult fel. A közös magmából származó piroxénandezit tufa, lávatakaró és tömzs 
formában található itten, de leginkább teléreket alkot, amelyek a homokkő repe- 
désein hatoltak fel. A vulkánok az alsó mediterrán tenger partjával párhuzamos 
és arra merőleges sorokban helyezkednek el. A tangenciális sorok vulkánjai 
Földtani Közlöny. XLIV. köt. 1914. 20 
