324 TÁRSULATI ÜGYEK. 
vonatának készítési módjárób című előadásában a következő- 
ket vázolta: A talajok kémiai jellemzése céljából előadó a stockholmi II. nemzet- 
közi agrogeologiai konferencián HILGARD módszerét ajánlotta nemzetközi el- 
fogadásra. E módszer ellen több oldalról kifogással éltek. Az ügyet a nemzet- 
közi kémiai talajvizsgálati bizottság behatóbban tárgyalta. Előadó, mint az 
említett bizottság elnöke, szükségesnek látta az erre vonatkozó vitás kérdéseket 
új kisérletek alapján eldönteni. E kisérletek eredményeiről számolt be, melyek 
azt bizonyítják, hogy a talaj sósavas kivonatának különböző készítési eljárásai 
közül a maximális értékeket valóban HILGARD módszerével érjük el. Az össze- 
hasonlításul kipróbált módszerek, u. m. az amerikai hivatalos eljárás, VESTERBERG 
és ATTERBERG ajánlotta egyórás főzés és az oroszok alkalmazta módszer mind sok- 
kal kevesebbet oldott fel. Előadó továbbá azt is kimutatta, hogy a többletoldás 
nem minősíthető csupán el nem mállott ásványok feloldódásának. 
2. GLOETZER JÓZSEF vegyészmérnök, mint vendég Új műszer a 
talaj térfogatcsökkenésének meghatározásárai című 
előadásában ismertette a talaj összehúzódásának mérésére szolgáló módszereket, 
majd az általa szerkesztett, ugyane célt szolgáló, új műszert. Az összehúzódás 
eddig használt kifejezésmódja, mely az összehúzódást a kiindulási állapotra 
vonatkoztatja, összehasonlító eredményeket nem ad. Ezért előadó javasolja, 
hogy az összehúzódást ne a kiindulási, hanem a száraz állapothoz viszonyítva 
adjuk meg, ezen értékek, a kiindulási víztartalomtól függetlenek lévén, össze- 
hasonlíthatók lesznek. 3 
3. Lőw MÁRrox dr. műegyetemi adjunktus kA verespataki kőze- 
tek genezisérőb című előadásában főképen csak a verespataki Kirnik- 
Csetátye hegy eruptiv kőzeteinek keletkezéséről szól. Szermte a Kirnik-Csetátye 
a Kárpin dombbal, a verespataki Templomdombbal és a Kos csúcs eruptiv 
kőzetével együtt egy dácit anyagot szolgáltató vulkán működésének az ered- 
ménye. Ezt a kőzetet a tektonikai repedési vonalak mentén a posztvulkáni té- 
nyezők különbözőképen alakították át. Az egész kőzetet a felszálló vízgőz és 
szénsav zöldkövesítette. Ebben a fázisban maradt a verespataki Templomdomb 
kőzete. A repedésekhez közelebb tovább tartott ez a hatás, amelyhez itt 5 gőzök 
is járultak. Ez eredményezte az erősfokú elkaolinosodást (drej). Végül a repe- 
dések fölött a lehűlés stádiumában már hévforrások szálltak fel, amelyek a kőzet 
intenziv  elkarcosodását és káliföldpáttal való impregnálását vonták maguk 
után. Ez utóbbi folyamattal együtt történik az arany felszállása 15. A mai dom- 
borzati viszonyokat az erélyes erózió okozta, minélfogva a kvarcosodott részek 
a "legtekintélyesebb kúpokat (Kirnik, Csetátye, Kos bánya kúpja) alkotják; a 
zöldkövesedett dácitból alkotott verespataki Templomdomb pedig szintén, bár 
csak kissé emelkedik ki a zöldköves módosulatnál még kevésbbé ellentálló kaolinos 
módosulatú környezetből, amely utóbbi mindenütt a kúpok közötti nyergeket 
alkotja. Ugyanezen posztvulkáni tényezők természetesen a repedések mentén 
lévő vulkáni üledéket, sőt még 
ták át. 
4. ViGH GYULA dr. rendes tag (Adatok az esztergomvidéki 
a kárpáti homokkövet is hasonló módon alakítot- 
triász ismeretéhez; címen az esztergommegyei (Gyermely határában 
