402 TELEGDI ROTH LAJOS 
A rétegek tehát — mint a mondottakból látni — az említett 
kis területdarabon — konkordáns dőlés mellett — az egész 
az erdélyi medencéből ismert neogén rétegsort 
képviselik. Gázkiömlés Mocstól D-re, alluviális területen, a Tóthá- 
zára vivő út közelében ismeretes.. 
Budapesten, 1913 szeptember 1-én. 
KVARCPORFIRITOK A SEBES VÖLGYÉBŐL. 
Irta: VENDL ÁLADÁR dr. 
SAS TOSAT ábrával — 
A Sebes-folyó vidékét eredetétől kezdve egészen Szászcsór községig a 
csillámpala-csoport kristályos palái borítják. Ezekben a kristályos 
palákban a felvételi területemtől északra levő vidéken Láz és Sugág között több 
pont on 1—2 m vastag eruptív telérek lépnek fel. E telérekről e terület geoló- 
giai tanulmányozója, HaáLAvÁTs GyurA ! 15 megemlékezik, ki e teléreket kvarcos 
porfir-dajkok néven említi. E telérek geomorfológiai szempontból jelentéktele- 
nek, mert igen vékonyak; egyébként azonban igen érdekesek, mert helyenként 
meglehetősen sűrűn lépnek fel. 
A Sebes völgyében vivő országút a 21 km-es kőnél körülbelül 1 m vastag 
telért tár föl, melly KDK—NYyÉNY-i irányú s lankásan dől ÉÉK felé (40. ábra) 
a  csillámpalacsoport kőzeteiben, miként LIrraA dr. kollégámmal együtt alkal- 
mam volt megfigyelni. Maga a telér kőzete hamuszürke színű, melynek tömött 
alapanyagában makroszkóposan csak földpát, kvarc és kevés biotit ismerhető 
fel, portiros kiválás gyanánt. A kőzet üde, erősebb posztvulkáni hatások nyomai 
nem észlelhetők rajta. 
Igen sűrűn látszanak ezek a telérek Kápolnától D-re. Közülök igen jól 
feltárt és jól megközelíthető az a két telér, mely a híd átellenében, a D. Cornetul 
felől jövő árok betorkollásánál a kristályos mészkőben fordul elő. Itt a kékes- 
szürkés, helyenként teljesen fehér, jól rétegzett kristályos mészkőben két telér 
fordul elő egymás fölött; a felső telér mintegy 1 m, az alsó pedig 1750 m vastag 
(41. ábra). A telérek mentén a mészkő teljesen átkristályosodott, miként ez főleg 
közvetlenül a felső telér fölött észlelhető. Mind a két telér KDK—NyÉNY-i csa- 
pású és DDNy felé dől. E telérek egyikét már HALAvÁTS 15 említi, sőt fotogra- 
fiát is közölt róla. HAravárs szerint e telér a kristályos mészkő fekűjében levő 
gnájszban körülbelül 175 m vastagon fordul elő. A másik, magasabban levő telér 
1 HALAVÁTS Gy.: Szászsebes környékének földtani alkotása. A m. kir. Földtani 
Intézet évi jelentései 1905-ről, p. 70. 
HALAVÁTS Gy.—TELEGDI RorH LAJos: Szászsebes környéke. Magyarázatok a 
magyar korona országainak részletes geologiai térképéhez. Budapest, 1910. 
2 HALAVÁTS GY.— TELEGDI ROTH LAJOS : I. c. p. 7. és II. tábla. 
