KVARCPORFIRITOK A SEBES VÖLGYÉBŐL. 403 
alulról már nem tűnik annyira szembe s így könnyen kikerülheti a figyelmet. 
Mind a két telér nem a kristályos palában, hanem —  — mint említettem — a 
kristályos mészkőben lép fel. 
A két telér képződését elég intenzív posztvulkáni hatások kisérték, ami 
makroszkoposan már a kőzet kifakult, fehéres színén is feltűnik. A kőzet biotitjai 
meglehetős nagy mértékben kloritosan és epidotosan elváltozottak; a földpátok 
zavarosak s fehérek. Egyébként ez a két telér kőzete is teljesen olyan, mint a 
21. km-es köőnél feltárt teléré, mint ez a következőkből részletesebben kitűnik. 
A 21. km-kőnél feltárt hamuszürke színű kőzet makroszkóposan tömött 
alapanyagú. Porfirosan kivált elegyrészei gyanánt makroszkóposan plagio- 
40. ábra. Kvarcporfirittelér a Sebes völgyében a 21 km. jelzésű könél. 
K — kvarcporfrrittelér, 
klász, kvarc és az aránylag kevés biot it ismerhető fel. Ezekhez a mikroszkópi 
megfigyelések szerint még magnetit, apatit, igen kevés epidot ég 
pirit járul. A porfiros kiválások aprók, többnyire maximum 0-5 mm nagyok. 
AS pilVazoarolk Vársz 1010) szerint táblás, üde, többnyire víztiszta, csak 
helyenként szürkésen, minden valószínűség szerint kaolinosan elváltozott; rit- 
kán szericitpikkelykék is előfordulnak benne. Rendszerint albit, ritkán albit 
és periklin ikrekben kifejlődött. A (010) lapon az extinkció 07 körül; közel a-ra 
: h metszetben a kioltás --9"; a" 1541, 9— 1541 (a Becke-féle vonallal meg- 
határozva). A (010) lapon 7 excentrikusan lép ki. Mindezek az adatok már kissé 
andexin felé hajló, átlagban Ab.94n—4Ab:44Anog összetételű ol1igo- 
klászra utalnak. Ritkán a plagioklászokon zónás struktura is észlelhető ; 
rendesen azonban ez csak egy héj s egy magban nyilvánul meg. A mag a héjnál 
kissé bázisosabb, csak igen kivételesen lehet három zónát felismerni. Néha a 
plagioklász szélén kvarcos infiltrációk mutatkoznak. Gyakran a plagioklász 
lt 
