KVARCPORFIRITOK A SEBES VÖLGYÉBŐL. 407 
Bár a leírt két kőzet egymástól távol fordul elő, a teljesen egyező petrografiai 
és kémiai karakter mégis arra utal, hogy ugyanabból a magmából 
képződöttek e megvizsgált telérek. Sőt e körülményből még arra is joggal követ- 
kezetethetünk, hogy az e területen előforduló többi kvarcporfirittelér 15 mind 
ugyanannak a magmának a feltörése révén alakult ki. E telérek egyik-másikának 
kialakulását kisebb-nagyobb mértékben posztvulkáni hatások is kísérték. 
Budapest, 1914 április 1-én. 
A HATVANI CUKORGYÁR TALAJÁNAK VÁZRÉSZEI. 
Irta: VENDL ÁLADÁR dr. 
Az egységes talajvizsgálati módszerek kidolgozására alakult internacionális 
bizottság magyar tagjai SIGMOND ELEx dr. műegyetemi tanár vezetésével a hat- 
vani cukorgyár talaján tanulmányozzák a vizsgálati módszereket. E talaj váz- 
részeinek mineralógiai szempontból való tanulmányozása céljából "SIGMoND dr. úr 
a következő nyolc talajfélét adta át nekem: 1. hatvani talaj ; 2. a hatvani talajnak 
sósavban oldhatatlan része 1 órai oldás után; 3. a hatvani talajnak sósav- 
ban oldhatatlan része 10 órai oldás után; 4. a hatvani talajnak sósavban 
oldhatatlan része 120 órai oldás után; 5. a hatvani talajnak sósavban oldhatatlan 
része orosz módszer szerint elemezve; 6. a hatvani talajnak kolloid része; 7. a 
hatvani talajnak kolloidmentes része; 8. a kolloidanyagnak sósavban oldhatat- 
lan része izzítás után. 
E talajminták vizsgálatának eredményeit a következőkben foglalom össze. 
1. A teljes talajt gyors ülepítéssel megiszapoltam; a maradékot Thoulet- 
oldattal két részletre különítettem, melyek egyike a 3-nál nagyobb, másika a 
3-nál kisebb fajsúlyú ásványokat tartalmazta. A vázrészek zöme k v a r c, mely- 
nek túlnyomó része színtelen, kisebb része fekete szenes zárványokat tartalmaz. 
Néhány kvarcszem rózsaszínű volt. Ezenkívül még a következő ásványokat sike- 
rült meghatároznom: A kvarcon kívül legtöbb talán a muszkovit. Biotit 
is gyakori, de jóval alárendeltebb a muszkovitnál; barna és sárgásan kifakult 
lemezekben fordul elő. Azamfibolok nagy része 7 — sötétkékes-zöld, I 7 — 
sárgászöld, c: 7 — 16—19" sajátságú; egy-két amfibolszemre vonatkozólag 7 — 
sötét vörösbarna, ] r — sárga, c:7 — 8—10". Zárványként az amfibolok mag- 
netitot tartalmaznak. A gránát elég gyakori szabálytalan, kagylóstörésű felüle- 
tekkel, teljesen izotrop rózsaszínű szemekben ; szemecskéi néha feltűnő nagyok, 
egész 0 8 mm-ig. A földpátok közül albit törvény szerint ikerlemezeses pl a 
gioklász, rácsos strukturát mutató mikroklin s kevés ortoklász 
volt meghatározható. Utóbbiak P szerint lemezesek. A földpátok közül — úgy 
látszik — a plagioklászok dominálnak. A rutil nem éppen ritka ; egyénei meg- 
nyúlt, prizmás habitusúak, néha még a terminális lapok nyomai is felismerhetők ; 
ritkán térdalakú iker is előfordul. Pleochroizmusuk alapján kétfélék : ce — sárgás- 
barna, uw — világos narancssárga és c — vörösbarna, a — sárga. A zirkon szín- 
