412 VOLKÓ JÁNOS. 
A Fejérváry Coelesztin II. számú artézi kútja pedig, amint egy kútfúró 
munkástól értesültem, magasabb szintből, csak 270 m mélységből kapja vizét. De 
úgy a községháza előtti, mint az urasági artézi kút vize többé-kevésbbé kénesszagú 
és sárgásszínű. Azonban a mélységi előjövetel ét tekintve, jónak és ihatónak minő- 
sítendő. Az a 325 m mély homokréteg pedig, amelyből a községháza előtti artézi 
kút kapja vizét, meglehetősen organodús és számtalan csiga és kagylóhéjat, ellig- 
nitesedett faágtörmeléket, lapos moszatokat tartalmaz, amelyeknek vastagságuk 
2—4 mm között, hosszúságuk pedig 3—70 mm között változik. A III. sz. kútnál 
55—64 m-nyi mélységben, 9 méter vastag, szürke, kékesbe hajló homokréteg, 
amelyből szivattyúzással nyertek a fúráshoz szükséges kellő mennyiségű vizet, 
az előbbinél sokkal tisztább, vízdúsabb és vastagabb. 
Mezőberény  altalaja vízszintesnek látszó földkéregsávokból —  met- 
szetben lencsékből — vékonyabb-vastagabb homok-, agyag-, kavicsrétegek- 
ből áll. Érdekes megjegyezni, hogy azt a kavicsréteget (ha ugyan helyes a 
próba, a fölvétel és s mélység: számadat), melyet a községháza előtti artézi 
kút fúrásánál 307—316 m között leltek, a német templom mellett fúrt artézi 
nyílásban nem találták. Itt egyáltalában a 310 m mélységig a kavicsnak 
semmi nyoma. 
Az alábbiakban lássuk az átfúrt és megvizsgált rétegek! minőségét, egy- 
másutánját és vastagságát. 
Legfelül látjuk a sárgásfekete talajréteget, mely a fúrt 
helyen 0—1 m-ig húzódik. Igen agyagos, a vizet nem igen bocsátja át, össze- 
száradva agyagosabb helyeken felcserepesedik. (Allúvium). 
Ez alatt a sárga homokos agyag következik. 1—3 m-ig 
húzódik és apró, diluviális, jellemző csigahéjakat (Pupa muscorum, Ülau- 
sihha pumila, Succinea oblonga, Hehaz stb.) tartalmaz. Ez ugyanaz, amely Mező- 
berény északi oldalán a köröstarcsai út mentén föltárva látható és melyből a sok 
csigakövület marékszámra gyűjthető. Ebből a rétegből kapja Mezőberény és vidéke 
termőföldjét s ezen agyagréteg okozza a föld kemény összeálló, vizet kevésbbé 
átbocsátó voltát. t 
Harmadik réteg a sárga homok 3—8:-5 m-ig húzódik, a legtöbb hely- 
beli ásott kút ebből kapja a feltalaji vizét, mely szikes ízénél fogva rossz ivó- 
víznek bizonyult. 
Ezen homokréteg alatt szürke sárgásba hajló agyag követke- 
zik, apró csigahéjakat tartalmaz 8-50—23 m-ig húzódik. 
Ez alattvana szürke-sárgásba hajló homok, amely 23—26 
m-ag terjed. 
Hatodik rétega szürkéskék agyag alakjában lép föl, 26—55 m-ig 
terjed. Kövületeket nem találtam benne. E kék agyag már a községháza előtti 
fúrt artézi kút hasonló mélységű agyagával is megegyezik, csak a felső és alsó 
határa más szintben fekszik. 
1 A fúrópróba a mezőberényi áll. polgári iskolában van. Ugyanott van a község- 
háza előtti artézi kút fúrópróbája is. A metszet rajza a községházán van. A III. sz. 
artézi kút fúrópróbáját nem tudtam kézre keríteni, úgylátszik elkallódott. 
