ISMERTETÉSEK. 
I. ÚJ ÁSVÁNYOK. 
Közli: ZIMÁNYI KÁROLY dr. 
Az alábbiakban folytatásképen! azokat az új ásványfajokat és válfajokat 
ismertetem röviden az eredeti dolgozatok alapján, amelyeket az 1911. és 1912. 
években fedeztek fel vagy írtak le először. 
Ampangabéit. (A. LacRorx: Sur les minéraux de la peg- 
matite dAmpangabé et de ses environs (Madagascar) 
et en particulier sur un minéral nouveau (Ampanga- 
béite). Bulletin de la S0c. Franc. de Minéralogie. 1912. 35. 194—196.). 
Az ampangabéit néhány centiméter hosszú négyszöges oszlopokban talál- 
ható, columbittal összenőve, Ampangabé pegmatitjaiban Miandrarivo közelében. 
A kristályok lapjai görbültek, kifejlett végeik nincsenek, színe barnás-vörös, törése 
egyenetlen vagy kagylós, zsírfényű; csak vékony lemezkéi átlátszók és egyszerű 
fénytörésűek. Keménysége 4, fajsúlya 397—4-29, amint több vagy kevesebb vizet 
tartalmaz. Erősen radioaktiv. Fekete salakká olvad, sósavban könnyen oldódik. 
Chemiai összetétele nagyon bonyolult, a főalkotórészek: Nb,O; 34899, UO, 194094, 
Ta.Oz 8995, Fe.Oz 8694, T10, 4999; ezeken kívül még Th, Y, Ez, Ce, La, Di; 
izzitási veszteség 127499. 
Újabban DupPARc, SABoT és WUNDER ? szintén e madagascari pegmatitból 
egy ismeretlen radioaktiv ásványt írtak le és elemeztek meg. Az ásvány fizikai 
sajátságai és a főalkotórészei megegyezők az ampangabéittal ; fajsúlya meglehe- 
tősen változó : 335, 38-42, 83-76, 38-92, izzítási vesztesége 11"55 94. Ezek alapján a 
szerzők az ásványt már kémiai elváltozás termékének tartják. 
Arsenoferrit. (H. BAUMHAUER: Arsenoferrit, ein neues Glied 
der Pyritgruppe. Zeitschr. für Krystallogr. und Mineralogie. 1912. 51. 
143—145.). 
Az új ásvány a Binnenvölgy gneiszén földpát és kvarekristályok kiséretében 
néhány mm nagyságú sötétbarna oktaéderes kristálykák ültek. Az ásvány vékony 
szilánkjai rubinvörös színnel áttetszők ; vékony csiszolata homogen volt, keresz- 
tezett nikolok közt kettőstörésű, de nem egyszerre kioltó részekből áll. A mérések 
szerint szabályos és pedig pyritoéderes. Az elemzés eredménye a kevés Al levonása 
után: As 7171 9 és Fe 289 97, amiből FeAs, képlet vezethető le. A pyritnek 
1 Földtani Közlöny. 1911. évi 41. köt. 750. 
2 Bullet. de la Soc. franc. de Minéral. 1913. 36. 14. 
