ISMERTETÉSEK. 423 
síkja csaknem párhuzamos 1100) lappal. Könnyen olvad barna zománccá, sósav- 
ban elbomlik. Összetételében közel áll a yttrotitanithoz, de. sem ZrO.-ot, sem 
Y,Oz-at nem tartalmaz ; tőalkotórészei: 510, — 289 9, T10, — 277 7 95, CaO. 
190 99, Na.Ó — 10:3 99, Al09— 375 99. Az ásványt a szerző MOLENGRAAFF 
tanár és geológus után nevezte el. 
Natronamblygonit. (W. T. SCHALLER: Natramblygonite, a new mineral. 
Americ. Journal of Sci. 1911. IV. Ser. 81. 48—50. és Zeitschrift für Krystallo- 
graphie etc. 1911. 49. 233—235.) 
Az ásvány, mint neve is mutatja, egy Na-tartalmú amblygonit, amelyben 
a nátrium egy részét lithium helyettesíti, képlete Na (AK(OH, F)IPO,. A natron- 
amblygonit egy pegmatitban fordul elő turmalinnal és lepidolithtal Cajon City 
(Color.) közelében. Szürkésfehér, áttetsző, üveg- vagy zsírfényű, három irányban 
hasad, keménysége 549, fajsúlya 3701—3-06. A legjobb hasadási lapra csaknem 
merőleges a középvonal, optik. tengelyek szöge nagy, kettőstörés negativ. 
Könnyen olvad, amiközben a lángot sárgára festi. 
Palait.  (W. T. ScHALLER: New manganese phosphates 
TE (ON "Gare Sem OG narares ét úes [dirort ás omtihrorren (Gva dttkosp nat 
Journal of the Washington Acad. of Sci. 1912. 2. No. 6. 144.) 
Ezen húsvörös phosphát kristályos tömegekben és kifejlett kristályokban 
(valószinűleg GERE található a Stewart-bányában Pala (Calif.) közelében, 
képlete: 5 TEA saz 2 P,O5.4 HO, a MnO — 40-87 9 egy részét FeO — 748 9/ 
sr 10140) SAVAT kel a lithophyilit elváltozásának eredménye és át- 
alakul TETHSKÉTÁK F.s — 314—3-20, 0 — 1:655 és kettőstörése gyönge. 
Platynit. (G. FLINK: Bidrag till Sveriges mineralogi. (II.) Arkiv for Kemi, 
Mineral. och Geologi. 1910. 3. No. 35. 5—7.) 
Falun rézbányáiból selentartalmú  galenobismutitot szintén ismerünk ; 
újabban MaAczELrus R. is megelemezte és FLINK mint új fajt írta le. Az ásvány 
szabálytalan táblácskái kvarcba nőttek, nevét srAaróvery — lapítani görög igéből 
képezve kapta. Fémfényű, grafithoz hasonló vasfekete vagy acélszürke táb- 
viGHÍAL hatszöges rhomboéderesek, jól hasadnak a básis EGES kevésbbé jól 
FSL0LEK szerint ; karca fekete, keménysége 2—3, fajsúlya 7 KÜszekétel (leszá- 
mitva a chalkopyritből eredő kevés vasat és rezet, 0-95 dt a következő: Bi — 
HŰS SK D SZO AS ZA e OS ease — 1920.900  ramelys s nagyonuámjól 
Pos . Bi,Se, képletre vezethető vissza, szerkezeti képlete ez volna: 
Bi—Se 
SZÍT VII SBb 
NBi—Sel 
Poechit. (F. KATzER: Poechit, ein Manganeisenerz von Vare$ in Bosnien, 
Oesterr. Zeitschrift f. Berg- und Hüttenwesen. 1911. 59. No. 17. 229.) 
A poechit egy amorphmangánvasérc, lemezalakú betelepedéseket alkot 
vörösvasércben. Szurokkőhöz hasonló, vörös- vagy gesztenyebarna, karca barna, 
zsírfényű, csak egészen vékony lemezkéi vörös színnel áttetszők ; erősen likacsos, 
a nyelvhez tapad, törése kagylós, keménysége 815—4, fajsúlya 3-7, rálehelve 
erősen agyagszagú. A csekély mennyiségű tisztátalanságokat elhanyagolva és 
