426 ISMERTETÉSEK. 
lappal, kettőstörése erős és negativ ; a sárga fényt rendkívül erősen absorbeálja. 
A thortveitit nehezen olvad, concentrált sósavban főzve részben elbomlik. Össze- 
tételére nézve skandiumsilikát, az első ismert ásvány, amelyben a skandium 
főalkotórész, ezenkívül az yttriumfémek egész sorozatát tartalmazza, de a cerium- 
sáséye teljesen hiányzanak. S10, — 42-78 99, Sc.09 — 407 99. (Y, Dy, Er).0z — 
177094, amiből (Sc, Y)a 510, tapasztalati; összetételére nézve legközelebb. 
áll a thorveitithez az egyhajlású thalénit Y.,57.0 
Tsumebit—Preslit. (K. Búsz.: Festschrift "der  medicin.-naturwisseps. 
Gesellschaft zur 84. Versammlung déutseher Naturforseher und Árzte in 
Münster, 1912.) 
Vrbait. (B. JEZEK: Vrbait, ein neues Thalliummineral 
von Allehar in Macedonaien. Zeitschr. für Krystallographie etc. 
1912. 51. 365—378. és FR. KíiErnix: Chemische Untersuchung 
des Vrbaits. Ugyanott, 379—383.) 
Az ásvány az allchari antimon-arsenbányákból való, ahonnan egy másik, 
T1-tartalmú ásványt, a szépen kristályodott loranditot ? már régebben ismerünk. 
Az apró kristálykák realgár és auripigment keverékébe nőttek ; az egészen 
aprók és a töredékek színe sötétvörös, a nagyok színe szürkésfekete, ezek csak- 
nem egészen átlátszatlanok, míg a kicsik a széleken vörös színnel áttetszők. Félig 
fémfényű, az érdesebb lapokon zsírfényű; keménysége 3"5, fajsúlya 5-3, a karc 
világosvörös, kissé sárgás. Optikai meghatározások a kristályok aprósága miatt 
nem sikerültek ; b / 1010) lapon, amelynek irányában a hasadás is jó, a kioltás egye- 
nes. A kristálykák nörnbesák. táblásak b (0105, v vagy piramisosak p (1117 szerint. 
A törés egyenetlen, kissé kagylós. 
A vrbait a lángban könnyen olvad, amiközben azt szép zöldre (T1) festi 
és arsenszagot terjeszt; salétromsavban és királyvízben könnyen oldódik. sás 
zalékos összetétele: TI — 29- 63 Ors DAOB 9155 AB 3400 9 DON 
Fe — 185 9, összesen 98-97 97 ; ezekből a tapasztalati chemiai képlete: TIÁAs,, 
SbS;, tehát a metatrisulfarsenessav HAssS; thallosója. 
Weibullit. (G. FriIxx:.: Bidrag till Sveriges mineralogi. (Il.) Arkiv for 
Kemi, Mineral och Geologi. 1910. 3. No. 4—5.) 
WeirBuLL M. tanár után elnevezett új ásványt Falun híres rézbányáiban 
találták kvarcban chalkopyrit, pyrrhotin, pyrit és arany kiséretében mindig köz- 
vetlenül a chalkopyrit mellett. Összetételére nézve selentartalmú galenobismutit 
2PpS . Bi,S.Ses; acélszürke leveles tömegek, két irányban hasadnak, az egyik 
hasadás jobb, a másik kevésbé az. Keménysége csaknem 3, fajsúlya 697. 
Yttrofluorit. (VE: Vodncwu Moriaáutige sMitteilunigüböt 
YVttrofíluo Tit, eimerneme "Műneralspecies ans d em mroréidé 
liehen Norvegen. — Centralblatt für Mineralogie etc. 1911. 373—377.) 
Északi Norvégország biotit-amfibol gránitjában egy pegmatittelér főképen 
nagy mikroklinpertitből, sok kvarcból és kevés muszkovitból áll. A pegmatit üre- 
geiben orthit, gadolinit, fergussonit, xenotim, fluorrt kiséretében fordul elő az 
1 V. ő. Földt. Közlöny 1899. 29. 346. 
2? Mathem. és természettud. Értesítő. 1894. 12. 473. 
