ISMERTETÉSEK. 433 
a felső szintekben még krotovinák találhatók az előző réteg anyagával kitöltve; 
4 14 arsin. 
4. Humuszos sötétbarna agyag, eléggé szívós, kevés vasas kiválással, mész- 
konkréciókkal. Humusztartalma 0-978 99; 1 15 arsin. 
5. Világossárga (kissé narancsszínű) lösz sok mésszel, helyenként márga- 
szerű, másutt homokos. E rétegben is számos krotovina helyezkedik el; 1 14 arsin. 
A közölt adatok arra engednek következtetni, hogy észak Podoliának és 
déli Volchimának lösztakarója nem egyszerre képződött, hanem két korszakban, 
melyeket egymástól egy huzamosabb megszakítást jelző eltemetett humuszos 
horizont választ el. 
A lösz keletkezésére vonatkozólag közismert a kutatók legtöbbjének egyet- 
értő véleménye, mely szerint a jégkrrszakra következett s jellegzetesen száraz 
klimájával kitünt időszakban halmozódott az fel. TurkovszkiI említett munkájában 
a löszlerakódások idejének kezdetét pl. a jégkorszak utánra helyezi (glecserek 
visszavonulásának ideje); Kniszrarovrics az interglaciális korszak végére véli 
helyezendőnek (a következő glecser előnyomulásának ideje): BOGOLYUBOV SZi- 
gorúan a fizikai-geografiai feltételeknek megfelelően úgy véli, hogy a lösz az inter- 
glaciális időszak közepén képződhetett (steppe facies). Ez a véleménye E. Wüsr- 
nek 18. Szerző e felfogások nyomán megállapítja, hogy a podoliai és volchiniai 
alsó- és felsőlösz képződési időszaka a neki megfelelő glaciális periodus utáni 
időre esik. Európai Oroszorságnak interglaciális és két eljegesedési időszakát 
részletesebben tanulmányozták. Tudjuk ezekből, hogy a második eljegesedés 
nyomai követhetők messze délre és keletre, azaz ismeretesek már Kaluga, Moszkva, 
Vladimir és részben Orlov kormányzósagokban. A felső jégkorszak moréna-lera- 
kódásai mindezideig csak oly mértékben vannak tanulmányozva, hogy megálla- 
pitható volt a második eljegesedésnek az elsővel szemben való sokkal nagyobb 
dimenziója. 
A podolia-volchiniai lösz az oroszországi kettős eljegesedési időszakba úgy 
illeszthető be, hogy az interglaciális epochának az alsólösz, a. posztglaciálisnak 
pedig a felső lösztakaró felel meg. 
E megfigyelések megerősítésére szolgálhat a lichvinai profil (Kaluga korm.) 
hol N. N. BogoryuBov két moréna-lerakódás között löszt figyelt meg (alsó, inter- 
glaciális lösz). A vladimiri kormányzóságban J. I. ScsecLov megfigyelései nyomán 
ismeretes, hogy ott két, a moréna között helyet foglaló löszlerakódáson kívül a 
takarót képező második morénán is lösz van (felső, posztglaciális lösz). 
A két löszkorszaknak valószínűleg más-más geográfiai elterjedése van. 
Az eddigi vizsgálatok arra engednek következtetni, hogy ahol az északi területen 
felső, posztglaciális löszt látunk lerakódva, abból az időből délen az alsó post- 
glaciális löszt kapjuk. 
Faunisztikai különbségek a két lösz között még nincsenek kiderítve. 
Szerző végül Oroszország eljegesedésének időszakait Németország glaciális 
periodusaival összehasonlítva, a következő táblázatot adja : 
Földtani Közlöny. XLIV. köt. 1914. 99 
