502 D: WESZELSZKY GYULA 
közölt dolgozatomban szószerint a következőket írtam :! (A vulkanikus kőzetek 
közül az eddigi vizsgálatok szerint radiumban leggazdagabb a gránit. Lehet, 
hogy a források ágyát alkotó kőzeteknek bázisai radiumban dúsabb gránit s 
innen a radiumemanatio. 
De egyrészt eddig olyan radiumban dús gránitot, mely annyi radium- 
emanatiot tudna átadm, a mennyi a vizsgált radiumban dúsabb források vizében 
van, tudtommal nem ismerünk, másrészt a gránit tömör kőzet lévén, az emanatiot 
bezárva tarja, tehát ez magában nem magyarázza meg e jelenséget. Azonban, 
mint azt már említettem, itt megvan a lehetősége annak, hogy a nagy mélység- 
ben a magas hőfokú és nagy nyomású víz a kőzeteket átkristályosítja, egyes alkotó- 
részeit kilúgozza, másutt lerakja. Nem lehetetlen, hogy miként a baritot, helyen- 
kint radiumban dúsabb vegyületeket halmoz össze. Ez esetben meg volna a magya- 
rázata annak, hogy miért éppen a (Gellérthegy tövében fakadó források radium- 
ernanatio-tartalma a legnagyobb. A Gellérthegy főközete dolomit. Ebben a víz, 
mint azt az Erzsébet-híd építésekor szerzett tapasztalatok és a források szája 
mutatják, széles barlangokat tud vájni. E barlangok mélyentfekvő szakaszaiban 
a víz évszázadok óta radiumban dúsabb iszapot halmozott össze s ezen keresztül 
szivárogva ettől nyerheti most emanatio-tartalmát. Ebből a szempontból nézve, 
teljesen hasonló ezekhez a Herkulesfürdő-források geologia: helyzete, csakhogy 
míg a budai forrásoknál csak sejteni lehet a gránit jelenlétét, addig Herkules- 
fürdőn ott látjuk azt. A herkülesfürdői kevésbé aktiv Erzsébet-, FWerenc- és 
Szápári-források kristályos palából, az erősebben aktiv Lajos-, Károly- és Herkules- 
források mészkőből fakadnak s a Herkules-forrás vize a hegy oldalából tágasabb 
barlangon keresztül kerül a napfényre. Valószínű tehát, hogy Herkulesfürdőn, 
a föld mélyében átkristályrsodási folyamat megy végbe s ott a gránitból kilugzott 
radiumból, radiumban dúsabb tellérek képződnek. Hogy a herkulesfürdői viz 
útjában átkristályosodási folvamat végbemegy, bizonyítja, hogy a Szápári ártézi- 
kút földfelett ivezetékét már egyszer ki kellett cserélni, mivel az a vízből alig 
10 év alatt kivállott, főként kalciumszulfátból álló kristályos kéreg teljesen 
eldugta. 
A radium, ba eredeti lelőhelvén van, mindig uran társaságában fordul elő 
s mostani ismereteink szerint abból képződik. Radiumban legdúsabbak a durva- 
szemű wgránitok, a pegmatitek. Ezek szemcséi között igen gyakran mikroszkopi 
nagyságú uran-csillámkristályok találhatók. Magyarországon eddig tudtommal 
még nem találtak uran-ásványokat. Én azt hiszem, hogy nem volna fölösleges 
munka, hogy ha a Herkulesfürdő környékének geológiai vizsgálata alkalmával 
figyelmünket az ottani gránitokra ilyen szempontból is kiterjesztenők. 
A herkulesfürdői források közül radiumemanatioban leggazdagabb a Károly- 
forrás. A Károly-forrás szűk nyiláson és a hegyoldalból közvetlenül a magasabban 
fekvő bővizű Herkules-forrás szornszédságában bugyog elő s minden valószínűség 
szerint közös eredetű. Tekintve e körülményt, azt vártam, hogy a Herkules- 
forrás aktivitása közelítőleg olyan lesz, mint a Károly-forrásé. Mint a fenti adatok- 
1 A budapesti hévvizek radioaktivitásáról és eredetéről. Math. és Termtud. értesítő 
X.X.£. kötet. 2. füzet, 376. lap. 
