A HERKULESFÜRDŐI HÉVFORRÁSOK RADIOAKTIVITÁSÁRÓL. 505 
nyílásán, úgy annak hőmérséklete csak az időjárással változnék meg, de napi 
hőingadozást azon nem észlelhetnénk. De tegyük fel azt az esetet, hogy a víz 
annyira van földuzzasztva, hogy a duzzasztás következtében keletkezett vízoszlop 
magassága a meleg víz nyomásával egyenlő. Ekkor a meleg víz áramlása megszűnik, 
a hideg vízé ellenben, ha annak nyomása nagyobb, tovább tart, tehát lassankint 
a meleg vizet teljesen kifogja a barlangból szorítani. Ha ilyenkor a vízoszlop 
magasságát csökkentjük, úgy a meleg víz áramlása újból megindul és pedig annál 
jobban, minél nagyobb a meleg vizet szolgáltató repedésnek keresztmetszete 
a hideg vizet szolgáltató erek keresztmetszetéhez viszonyítva. Körülbelül ez az 
eset van meg a Herkules-forrásnal. A legmelegebbnek annak a víznek kell lennie, 
amely éjfélkor a zsilip elzárása után legalacsonyabb vízállás mellett gyűlik össze a. 
barlangban. Ehhez azonban hozzáférni nem tudtunk. Az első mérés már egy bizo- 
nyos fokig felduzzasztott vízzel történt, amelybe már több hideg víz keveredett 
s másrészt az éjjelen át lehült barlangban gyűlt össze s a lehűlt vezetéken át 
került a hőmérőhöz. 
A fönti feltevés szerint a felduzzasztott víznek reggeltől estig állandóan 
lassan hülnie kellene. A mérési adatok azonban azt mutatják, hogy a víz a duz- 
zasztás utáni első órában egy kissé fölmelegszik, azután egy darabig állandó hő- 
fokú marad, majd a délelőtt folyamán egyik nap előbb. máskor később melegedni 
kezd, délben a legmelegebb s innentől fogya majdnem egyenletesen hül. HK jelen- 
ségnek magyarázata a következő: A Herkules-forrás zsilipjét, mint említettem, 
éjfél után zárják el. Ettől fogva a víz szine a barlangban lassan emelkedik s a 
legmagasabb vízállást körülbelül hat órakor éri el. Hat órakor megkezdődik az 
élénkebb fürdői élet, a fürdők délig mind több és több vizet fogyasztanak, tehát 
a Herkules-forrásban lévő vízoszlop magassága egy darabig sülyed s déltől fogva 
azután ismét emelkedni kezd. 
A víznek hőfoka tehát a szerint fog változni, amint a fürdők több vagy keve- 
sebb vizet fogyasztanak. A kisebb hőváltozásokat a közönséges fürdőhőmérőn 
természetesen nem tudtuk megfigyelni, azonkivül egy bizonyos fokig befolyásolja 
a víz hőmérsékletét az a körülmény is, hogy reggel a víz az éjjelen át lehült bar- 
laogban gyűlik össze s a lehült vezetéken át jut a méréshez. 
A fönti adatok tehát azt mutatják, hogy az eső vize meglehetősen köz- 
vetlenül jut a Herkules-forrás vizéhez. Ez a körülmény, mint a radióaktivitási 
adatok mutatják, a víz összetételére meglehetős hatással van, azonkivül magának 
a fürdőnek 1s kellemetlen, mert esős időben sokszor napokig sem duzzaszthatják 
meg a forrást, mert nem szolgáltat eléggé meleg vizet. Ez utóbbi bajon ugyan 
segíteni lehet oly módon is, hogy ilyenkor a vizet szivattyúval emeljük a vezeté- 
kig, inert a forrásnak, ha nincs felduzzasztva, s a fenti feltevés igaz, melegebb. 
vizet kell szolgáltatnia. De leggyökeresebben a bajon úgy segíthetünk, ha az eső- 
vizet a forrástól teljesen elszigeteljük. 
A kérdés természetesen az, hogy lehetséges-e és miként végezhető az. Én 
átáramló víz sebessége végeredményébe a nyomástól és a vezeték keresztmetszetétől függ. 
azt hiszem, hogy nem járok el helytelenül, hogy az egyszerűség kedvéért, az ismeretlen 
mellékkörülményektől eltekintve, a helyzetet úgy magyarázom, mint ha egy közös medencét 
két egymástól teljesen független vezeték vize táplálná. 
Földtani Közlöny XLIV. köt. 1914. 34 
. 
