506 Dr: WESZELSZKY GYULA 
a fönt leírt tapasztalatokból kiindulva azt hiszem, hogy ez nem járna nagy nehéz- 
séggel. E föltevésemben megerősít az a körülmény, hogy a forrásmedencében 
felduzzasztott víz hőfoka magasabb a víz színén mint a mélyebb rétegekben. 
Hogy milyen a hőkülönbség a forrásmedence fenekén és tetején lévő víz 
között, miután a magaramal vitt hőmérő éppen e mérések közben törött össze, 
nem tudoim megmondani, de hogy e különbség nagy lehet, bizonyítja, hogy augusz 
tus 28-án d. u. 6 órakor, amikor a Herkules-fürdői vezeték kifolyásánál a víz hő- 
mérséklete 399 volt, ugyanakkor a forrásmedence tetején lévő víz hőmérsékletét 
44"-unak találtuk, tehát csak egy fokkal kevesebbnek, mint a kifolvásnál a víz 
maximális hőfoka volt. E körülmény tehát amellett szól, hogy a hidegvíznek 
a forráshoz jutása nem azon a részen történik, ahol a melegvíz fölfelé száll, mert 
ez esetben ezzel elkeverednék, hanem a barlang oldalán közel a barlang szájához, 
mert a barlang szájánál a meleg vizet a hidegebb víz fölé rétegződve találjuk. 
Könnyen lehetséges tehát, hogy ha a barlangot befelé föltárjuk, úgy ott a hideg- 
vizet szolgáltató ereket megtaláljuk s a hidegvizet elvezethetjük. Megjegyzem, 
hogy valószínű az, hogy a barlaug első, aránylag szűk nyílását egy tágabb, mélyeb- 
ben fekvő vízzel telt barlang követi. Ugyanis, amint a zsilipet kinyitják, a bar- 
lang látható részében földuzzasztott víz abból rövid idő alatt kifolyik. Ha 
csak ebben volna a víz összegyűlve, úgy az abból összegyült viznek kibocsátása 
után kiömlő víznek már melegebbnek kellene lennie. Mi megkíséreltük a Csernába 
folyó víz hőmérsékletét kürülbelül egy negyedórával a víz kibocsátása után mérni, 
s azt találtuk, hogy a víznek hőfoka akkor majdnem ugyanolyan volt, mint ami- 
lyennek azt a Herkulesfürdői vezeték kifolyásánál mértük. Ez tehát a mellett 
szól, hogy a barlang belsejeben is kell még egy mélyebben fekvő medencének 
lennie, mert a, kifolyásnál csak fokozatosan hosszabb idő múlva, abban az arány- 
ban fog a melegebb víz jönni, ahogy a hidegebb vizet lassan a medencéből 
kiszorította. 
Egybevetve a föntemlítetteket, azt hiszem, hogy nem tévedek, ha azokból 
azt következtetem, hogy a Herkules-forrás barlangjának föltárásával nem is na- 
gyon messze a barlang szájától megtaláljuk a forrás vizéhez keveredő hidegvizes 
ereket, amelyekből a hideg víz külön elvezethető lesz. Megjegyzem, hogy mérési 
adataim, miután arra elkészülve nem voltam, egy kissé hiányosak, s hogy ha azokat 
kiegészítjük, úgy e kérdésre még részletesebb feleletet 18 tudnánk adni. 
Kapcsolatban a Herkules-fürdői források vizével végzett kísérletemm köz- 
lésével, egy észlelésemet akarom még fölemlíteni, amely figyelmemet a herkules- 
fürdői forrásokra terelte. amellyel azonban eddig még nem foglalkozhattam. 
Mintegy két évvel ezelőtt az egyetem II. számú kémiai intézet raktárában valamit; 
keresve, két beforrasztott üvegcső akadt kezembe, amelyeknek üvege gyengén 
kékesszínű volt. B csövek Erzsébet-forrás jelzéssel voltak ellátva. A radióaktív 
testek sugarainak van az a tulajdonsága, hogy az üveget ilyen színűre festik. 
Bár nein tartottam valószínűnek, annál kevésbbé, hogy az üvegbe csak gáz volt 
beforrasztva, hogy az annyira radióaktív legyen, hogy ilyen hatást fejtsen ki, e 
jelenség volt az, amely, mint említettem, figyelmemet a herkules-fürdői forrásokra 
terelte. Megjegyzem, hogy időközben az egyik cső magától megrepedt a rajta 
its da zdssá úti án űket 
