A HERKULESFÜRDŐI HÉVFORRÁSOK RADIOAKTIVITÁSÁRÓL. 507 
lévő kék lepedék eltűnt, s helyette fehérkénből alló lepedék képződött. A Herku- 
lesfürdői Erzsébet-forrás az. analyzis szerint kénhidrogén tartalmú. Én eddig 
nem tapasztaltam, de nem 18 olvastam, hogy kénhydrogén magában vagy más 
gazzal beforrasztva kékszínű szilárd terméket adna. Lehet, hogy a szénoxydsul- 
fidnak ez valamely polymer módosulata. Én e kérdéssel eddig nem tudtam foglal- 
koözni s nem tudom, hogy körülményenm megfogjak-e ezt engedni. Ezért említem 
e tapasztalatomat most így fel. 
TÁRSUKAT EB. 
A) Szakülések. 
1. Jegyzőkönyv az 1914 április 1-i szakülésről. 
Az ülés délután 5 órakor a m. k. Földtani Imtézet előadótermében volt. 
Elnök : SCHAFARZIK FERENC dr. műegyetemi tanár. : 
Megjelentek : EMszr KÁLMÁM dr., ERŐDI KÁLMÁN dr., HoRusiTrzkY HENRIK, 
Irosvay Lagos dr., JorEsz BÉáLa. JuGovics Lagos, Kocr ANTAL dr., KORMOS 
TIVADAR dr., KováÁcH ANTAL, KULCSÁR KÁLMÁN, LÁszLó GáBoR, Lóczy LAJOS 
dr., Löw MÁRTrow dr., MARos IMRE, PÁLFY MóR dr., RorH KÁROLY dr., SCHRÉTER 
ZOLTÁN dr., ÖTRÖMPL GÁBOR dr., SZONTAGH TAMÁS dr., TAEGER HENRIK dr., TREITZ 
PÉTER, VENDL ALADÁR dr., ViGH GYuLA dr. 
1. Elnök felkéri TAEGER HENRIK dr. rendes tagot: A Buda-Pilis-E s z- 
tergomi hegység szerkezete és arculata) címen bejelentett előadá- 
sának megtartására. 
Kövid bevezetés után, melyben előadó a magyar geológusoknak e hegy- 
ségben szerzett érdemeit méltatja, a terület hegyrajzi viszonyaira tér át, s ki- 
fejti, hogy itt ómiocén, szarmata és pontusi idő után kialakult ciklikus röghegy- 
séggel van dolgunk. A budakeszi teknő tárgyalásával kapcsolatban rátér a hárs- 
hegyi homokkő, budai márga és bryozoás márga viszonyának méltatására is. 
Nemcsak . faunisztikai, hanem tektonikai alapon i85 arra az eredményre jut, 
hogy a hárshegyi homokkő s a budai márga egykorú képződmények, s hogy a 
budai márga és bryozoás márga azonosak egymással s az alsó oligocénbe tar- 
toznak. Ezután áttér a terület egyes tektonikai egységeinek leírására, s általában 
megállapítja, hogy a hegységet ÉNy—DK-i, É—D-i és ÉK— DNy-i törések 
alakították ki. 3 
Végezetül elnök köszönetét fejezi ki a tanulságos előadásáért. Előadó 
nagyobb, összefüggőbb területet járt be, mint elődei a budai hegységben, ennél- 
fogva eredményei attekinthetőbbek. 
Lóczy Lagos tiszteleti tag hangsúlyozza, hogy a szóban levő hegység 
viszonyai sokkal bonyolódottabbak. mint akár a Vértesben, akár a Bakonyban 
észleltek. Előadó figyelmét kikerülte a Duna mentén egész Visegrádie húzódó 
frésd 
ak 
