510 TÁRSULATI ÜGYEK. 
állhat. Figyelmeztet arra. hogy a kalcit csak alacsony, a vízznentcs MgCO, pedig 
csak magas (100" fölé eső) hőmérsékleten válik le az oldatból, továbbá, hogy a 
kalcit a dolomit és magnezit nem az izornortia, hanem a morfotrópia viszonyában 
állanak és így egyszerű leválasztás esetén sokkal kisebbek a molekuláris erők, sem- 
hogv kristályos elegyedést, illetve komplex vegyülést létesíthetnének. 
Indokolással levezeti, hogy következő tényezők hatását tartja számba- 
veendőnek : 1. a reakcióközeg közömbös (pl. NaCl) oldatának osmozisz nyomását, 
mint a magnéziumkarbonatok dehydralizátorát, 2. a reakció nagymérvű lassítása 
folytán leváló labilis módosulatok nagyobb reakció-képességét, 3. az ásványkép- 
: zők hatását, 4. a külső nagy nyomást. 
Az első két tényező hatása csak korlátolt, en űbbe sem dolomitot sein 
CaCOo MyCO, elegykristályt, hanem 4— 459), MgCO9-t oldva tartalmazó 
kalcitot és érdekes bazikus vegyületeket eredményezett. A számbavehető ásvány- 
képzők közül a SH, H.N és a kovasav hatását SZ NNNKE KEYSER amiknek szamos 
fontos megállapításai azon eredményre vezettek, hogy csekély nyomás 
alatt, alacsony hőmérsékleten keőszáre tree azo artózósi 
még az említett tényezők hatására sem válik le dolo- 
mit, CaCoZ és MgCOsilVetve -nemsrelegyiedika kert r h ormtbos 
é-deres "kazbonat 69 táydhrare sa ikeszretlkemi etetés tk ető TERET 
kívül wem esőt é n yezó har as va Nt real mare meat KONHO mage tea ra lláyettttelle 
tételek melilett nem keletkezhetik. 
SCHAFARZIK FERENC dr., elnök köszönetet mondva az előadónak gondos 
és elmés kísérletezésen alapuló előadásáért, a maga részéről 18 azt hiszi, hogy az 
ásványképzők közül a kénnidrogén szereplése nem vehető kombinációba, mert 
ennek a gáznak nagyobb mennyiségben való jelenléte iehetetlenné tenne minden 
szerves életet, holott a természetben található dolumittelepek organogenek. 
Jobban látszik megközelíteni a dolomitképződés nehéz problémáját előadó szert 
a kovasav szereplése víz jelenlétében, amely CO, jelenlétében külön-külön CaCoOs 
szferolitokat és víztiszta MgCO,, kristályokat eredményez, a nélkül azonban, hogy 
e két anyag összekristályosodnék. Az ilyen tömegeknek utóbb diagenetikus mó- 
don kellene átkristályosodniok, amikor talán létrejöhetne az egységes dolomit. 
Kívánatos, hogy előadó a megkezdett úton kölönböző lehető ásványképzők és 
az osmotikus nyomás figyelembevétele mellett kísérleteit folytassa, amennyiben 
ez az út minden látszat szerint végre mégis csak sikerhez fog vezetni. 
9. MAJER Isrváv: A Börzsönyi hegység északi részének 
üledékes képződményei című előadásában a Börzsönyi hegység pere- 
mén végzett kutatásairól számol be, főleg az északi rész geológiai viszonyát ismer- 
teti a Magyarhoni Földtani Társulat Szabó-díjával jutalmazott pályamunka 
gyanánt. Vizsgálatából kiderült, hogy amit HANTKEN, SzABó, BöckH H. és mások 
alsó mediterrán anomiás homoknak tartottak, ainár felsőmediterrán, ami annál 
érdekesebb, mert az andezitek fekvőjében van s így ezek főtömegének nontos 
kitörésidejét is adják, amely ezek szerint már határozottan a felsőmediterránban 
volt, nem pedig az alsó és a telsőmediterrán határán, mint eddig hitték. Ezek 
szerint az előadó endezitkitörés előtti felsőinediterránt és andezitkitörés utánt 
felsőmediterránt különköztet meg. Az előbbiek Hont környékén, a gkHonti szakadáso- 
kt ánassá stk észábnáün klülsá 
