TÁRSULATI ÜGYEK. 511 
ban vannak szépen feltárva: agyagos, márgás, homokos, kvarckavicsos rétegek 
alakjában, a kitörés utáni felsőmediterrán pedig legszebben Kemenczén a Gomb- 
hegyen van feltárva vulkáni felhalmozódáson kövületekben gazdag tufás, homokos, 
lazakötésű meszes márgás rétegek és szilárd lajtamészkő zátonyképződmények 
képében. 
Ez adat birtokában a szomszédos területekre vonatkozólag 18 az irodalom- 
ban talált pontos, lelkiismeretes vizsgálatokon alapuló adatokra támaszkodva 
érdekes következtetéseket vonhatunk le az egész Börzsönyhegység, a szomszédos 
Cserhát és a Dunajobbparti Szent-Endre- Visegrádi andezíthegységek főtömegének, 
zömének kitörés idejére 1s, amely ezek szerint szintén már a felsőmediterránban 
játszódott le, mert az összes e vidékeket kutatók kiemelik, hogy az andezitek éles 
elválással telepszenek az alsómediterrán anomiáshomokra és e felfogás szerint 
azon felsőmediterráu kövületeket tartalmazó, de andezites anyag nélküli homokos 
agyagos főkitörés után helyezték a felsőranediterránba kövületeik és a régi felfogás 
alapján pedig ezek a kitörések előtt ülepedtek le és az andezitek fekvőjét képezik, 
ilyenek a szobi homokos lazább kékesagyagos II. rend. kövületeket tartalmazó 
rétegek, a Cserhátban a Tót-Marokházánál lévő meszessárgás homokrétegek, 
Budapesten a városligeti artézi kútban feltárt 16 m-től lejjebb lévő rétegek jó 
része, melyet Zsigmondy szintén II. medit.-nak helyezett és a káposztás- 
megyeri vízművek készítésénél feltárt kékesagyag, homckos agyagos rétegek stb., 
melyek szintén Il. medit.-ra jelleraző kövületeket tartalmaznak, de andezites 
anyag nincs bennük. Ezeket a kitörés főtömegére érti az előadó, mert mindenki 
tudja, hogy e vidékek "kisebb mértékű vulkáni működése már az eocéntől 
kezdve tart. 
Az előadáshoz GAÁL Isrváw dr. egyetemi m. tanár szólt hozzá, mint aki 
újabban szintén behatóan foglalkozik a Börzsönyi hegység lejtőinek harmad- 
korú üledékeivel. Igaz, hogy őt ezúttal leginkább a mélyebb miocén, illetve az 
állítólag meglevő  felsőoligocén-képződmények érdeklik, de előadóval együtt 
Drégely, Hont, Kemencze és Nagy-Börzsöny vidékét is bejárta s így a közép- 
miocén üledékeket 18 ismeri. Ez alkalommal teljesen meggyőződött arról, hogy 
a tHonti szakadás homokja, jóllehet az itteni amtibolos-andezitek fekvőjében 
van, csakugyan közép-miocén korú, mint azt már eddigi közleményeiben 18 
jelezte. A legvilágosabban Szokolya környékén tűnik ez ki, amiről szóló alkalom- 
adtán részletesen is meg fog emlékezni. Rövidesen utal arra, hogy a Böckn dr.-ral 
fenforgott. vita így szóló javára dőlt el. 
GAÁL dr. végül megjegyzi, hogy eddigi kutatásai arról is meggyőzték, 
hogy Nógrád-Verőcze környékének harmadkori üledékei sincsenek helyesen 
ismertetve BöckH dr. Nagy-Maros környékének földtani viszonyairól szóló dol- 
gozatában. Egyébként pedig az, hogy az itteni andezitek föltódulási idejére vonat- 
kozó megállapításai is tévesek, az irodalomban már ismeretes. 
HOCHAFARZIK FERENXC elnök köszönetet mond az előadónak a nagy szorga- 
lommal eszközölt bejárásairól szóló eredményeinek előterjesztéseért. Feltétlenül 
méltánylandó, hogy előadó a Börzsönyi andezitek és a cserháti piroxénandezitek 
kitörése zömét a felső mediterrán legalsó sehlierfaciesü rétegcsoportja fölé helyez- 
hette. Ezek szerint az említett kitörések nem az alsó és felső mediterrán rétegek 
