562 Dr TAEGER HENRIK 
az északnyugat-délkelet irányú vetődések hosszában. Ezek a lépcsőzetes le- 
szakadások, különösen a két középső, délkelet felé mindinkább elvesztik jel- 
legzetes vonásaikat és főként Pilisborosjenő község előtt a középső táblák 
gerince a talaj pleisztocén takarója alatt eltűnik, míg a másik kettőt egészen 
Ürömig követhetjük. A 47. ábra a természet után készült tollrajzban állítja 
szemünk elé e lépcsőzetes vidék domborzatát és a vidék rögös felépülését 
Pilisborosjenői nyugat szomszédságában vázlatos, de egyszersmind jellegzetes 
SS — 
E — 
NES— 
vez. em 
MEZ NE SÍN 
zs SZ NE 
szú szé 
ELEG 
— 
EI 2 
EE HE 
MY 
FELA 052 "7; 
tesszük] 11 sz 0 
Cs RV V 17) GW TGZ 
ART N TAN ESÉN TŰ s 
VEN ZÉGA 
— 
Solymari medence feherhegy Nagykevely 
4T. ábra. A Solymári Medence és a Nagykevély közé eső vidék tájképe és geológiai 
szelvénye. Pilisborosjenő és Üröm lépcsős vidéke a Solymári árokkal. 
Magyarázat : 1. fődolomit ; 2. dachsteini mész; 3. nummulitmész, 4. hárshegyi homokkő; 
5. kiscelli agyag; 6. lösz; 7. lejtő törmelék. 
formában mutatja be. Ez a vázlat világosan feltünteti a vidék felépülését, 
térfelszíni viszonyait és tektonikai adatait ; ezt kiegészíti az alatta levő szel- 
vény, amely a lépcsőzetes vidék belső szerkezetét mutatja, s amely északkelet- 
délnyugat irányban a pilisborosjenő—ürömi lépcsőzetes vidéktől a pilis— 
solymári árokig halad. Az ábrák elég élesen világítják meg ezt a vidéket, 
amelyről a szerző előzetes közleményei szólnak. Délnyugat felé, Üröm 
irányában e vidék elveszíti a szoros értelemben vett lépcsőzetes rögös jel- 
legét, csak épen a legmagasabb lépcső letörése magaslik itt ki a Kőhegy 
képében. Ettől a hegyháttól délre és nyugatra ez a töréses vidék egy sík- 
sággá szélesedik ki és a tektonikus vonalak, amelyek az előbbi vidéken 
